Blue Streak (coet): diferència entre les revisions
m Xbosch ha mogut Blue Streak a Blue Streak (coet) |
mCap resum de modificació |
||
Línia 1: | Línia 1: | ||
[[Fitxer:Blue Streak.JPG|thumb|La planta blava de la ratlla del coet Europa]] |
[[Fitxer:Blue Streak.JPG|thumb|La planta blava de la ratlla del coet Europa]] |
||
El '''Blue Streak''' fou un [[míssil balístic]] [[Regne Unit|britànic]] el desenvolupament del qual fou abandonat el 1960 i |
El '''Blue Streak''' fou un [[míssil balístic]] [[Regne Unit|britànic]] el desenvolupament del qual fou abandonat el 1960 i es convertir en la primera etapa del [[vehicle de llançament]] [[Europa (coet)|Europa]]. |
||
== Història == |
== Història == |
Revisió del 22:53, 4 nov 2013
El Blue Streak fou un míssil balístic britànic el desenvolupament del qual fou abandonat el 1960 i es convertir en la primera etapa del vehicle de llançament Europa.
Història
Creació d'un míssil balístic
El 1954, els nord-americans i els britànics van decidir cooperar en el desenvolupament de míssils balístics . Sota aquest acord els britànics es donen compte d'un míssil balístic de curt abast(2500 km) d'una sola etapa: el lladre a policia per equipar el seu nuclear arsenal . L´'empresa d'Havilland és responsable de desenvolupar i Rolls Royce incorporada a l' motor espacials que utilitzen una llicència del fabricant dels EUA Rocketdyne.
Però els nord-americans violen els termes de l'acord amb el llançament de la producció de míssils balístics competidors míssils Atles i Thor . Després de tractar de trobar un nínxol en l'ampliació de l'àmbit de 4000 km el govern britànic va decidir el 1960 abandonar el desenvolupament d'un míssil que no poden, per la seva tecnologia, en resposta a una sorprendre atac nuclear . En efecte, el Blue Streak utilitza combustibles líquids (60 tones LOX i més de 20 tones de querosè) i omplir els tancs, que es poden aconseguir amb antelació, requereix massa temps. Els britànics finalment comprar míssils nord-americans Polaris.
Conversió en un coet
El 1960, la comunitat científica europea exigeix la creació d'un programa europeu d'espai científic impulsat per un organisme similar a la CERN . Els britànics, que vénen a aturar el desenvolupament de míssils balístics, a continuació, proposa desenvolupar un llançador espacial basat en el míssil i un segon coet romàs en fase de projecte - el Black Knight - que era permetrà provar el reingrés de les ogives nuclears de Blue Streak . Per als britànics el propòsit principal és per amortitzar el cost del lladre a policia ( 56 milions de lliures esterlines ) . Al gener de 1961 General de Gaulle, consent sol·licitats contra el consell dels seus assessors per desenvolupar un coet de tres etapes Europea, anomenada Europa, usant el primer pis que el lladre a policia.
A principis de 1962, sis països europeus van decidir crear l' Europea Launcher Development Organisation ( ELDO, Centre Europeu ELDO francès per a la construcció de vehicles de llançament de naus espacials ) per al desenvolupament del llançador Europa . L'evolució es comparteixen entre els països membres: el segon pis de disseny francès, la tercera etapa es porta a terme pel Alemanya, mentre que Itàlia,Bèlgica i els Països Baixos és l'assoliment de les estacions de compartir la guia i la telemetria i el desenvolupament d'un satèl·lit .
El sòl Blue Streak serà utilitzat dins d'11 llançament del calendari sense trobar cap error . Però els problemes de disseny de les altres etapes i la integració entre els pisos mai van permetre que el coet Europa en òrbita un satèl·lit. L'últim coet d'Europa va ser llançat des del DEC al novembre de 1971 . Set pisos blaus ratxa construït mai van ser utilitzats.