Většina: Porovnání verzí
m robot přidal: de:Mehrheit |
m editace uživatele 176.98.248.22 (diskuse) vráceny do předchozího stavu, jehož autorem je Mára Novák 22 značka: rychlé vrácení zpět |
||
(Není zobrazeno 46 mezilehlých verzí od 33 dalších uživatelů.) | |||
Řádek 1: | Řádek 1: | ||
'''Většina''' (knižně '''''majorita''''') znamená '''větší část''' (lidí nebo věcí), opakem je [[menšina]] (knižně minorita). Pojem ''většina'' se často používá v souvislosti s [[hlasování]]m a [[rozhodování]]m. Při hlasování o různých záležitostech ([[parlament]], společníci [[Právnická osoba|právnických osob]] apod.) je vždy definováno, jaká většina je potřeba k přijetí určitého rozhodnutí. V praxi se používá celá řada typů většin. Většina bez přívlastku znamená vždy „více než [[polovina]]“. |
|||
== |
== Druhy většiny == |
||
V praxi se používá celá řada různých většin. Většina bez přívlastku znamená vždy „více než polovina“. |
|||
⚫ | |||
* [[relativní většina]] - relativní většinu má ten, který ma více než každý jiný (zvláštní případ - více hlasů pro než hlasů proti) |
|||
{{Podrobně|Relativní většina}} |
|||
* [[absolutní většina]] - absolutní většinu má ten, kdo má více než polovinu hlasů, které mohly být odevzdány |
|||
Relativní většina je největší díl množiny. Má ji ten, kdo má více hlasů než každý jiný. |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
Rozhodování relativní většinou je nejslabší formou přijímání nějakého rozhodnutí hlasováním. Na výsledek nemá žádný vliv počet propadlých hlasů, hlasů, které se zdržely hlasování, ani počet hlasů, které hlasovaly pro jiné alternativy. |
Rozhodování relativní většinou je nejslabší formou přijímání nějakého rozhodnutí hlasováním. Na výsledek nemá žádný vliv počet propadlých hlasů, hlasů, které se zdržely hlasování, ani počet hlasů, které hlasovaly pro jiné alternativy. |
||
V České republice musí vítězná strana obvykle vytvořit |
V [[Česko|České republice]] musí vítězná strana parlamentních voleb obvykle vytvořit [[Koalice|koalici]] s některými méně úspěšnými stranami, aby společně dosáhly většinu absolutní. |
||
== |
=== Prostá většina === |
||
⚫ | Prostá většina představuje nadpoloviční většinu ze všech platných odevzdaných hlasů. Stejně jako u většiny relativní se nepočítá ze všech potenciálních hlasů, ale pouze z hlasů, které hlasovaly pro některou z alternativ. Prostá většina proto může být dosažena i tehdy, pokud pro jednu alternativu hlasu hlasovala menšina, ale většina potenciálních hlasů propadla kvůli neúčasti na hlasování. |
||
⚫ | |||
*neplatné |
|||
*hlasy, které se zdržely hlasování |
|||
== |
=== Absolutní většina === |
||
{{Podrobně|Absolutní většina}} |
|||
⚫ | Prostá většina představuje nadpoloviční většinu ze všech odevzdaných hlasů. Stejně jako u většiny relativní |
||
⚫ | Absolutní většina je nadpoloviční většina z přesně definovaného celkového počtu hlasů. Do celkového počtu hlasů se obvykle mimo hlasů pro a proti započítávají i hlasy neplatné a hlasy, které se zdržely hlasování. Stručně řečeno: Absolutní většinu má ten, kdo má více než polovinu hlasů, které mohly být odevzdány. |
||
== |
=== Kvalifikovaná většina === |
||
{{Podrobně|Kvalifikovaná většina}} |
|||
* [[Pluralita]] |
|||
⚫ | |||
=== Ústavní většina === |
|||
⚫ | |||
Označení ''ústavní většina'' se používá pro označení většiny potřebné pro přijetí [[Ústavní zákon|ústavního zákona]], jímž může být měněna nebo doplňována [[ústava]]. Například v Česku jde o třípětinovou většinu všech poslanců a třípětinovou většinu přítomných senátorů,<ref>{{Citace elektronického periodika |
|||
| titul = V Senátu zůstane vládní koalici ústavní většina, Štěch chce dál být předsedou |
|||
| periodikum = ČT24 |
|||
| vydavatel = Česká televize |
|||
| datum_vydání = 2016-10-15 |
|||
| url = http://www.ceskatelevize.cz/ct24/domaci/1937019-v-senatu-zustane-vladni-koalici-ustavni-vetsina-stech-chce-dal-byt-predsedou |
|||
| datum_přístupu = 2017-10-27}}</ref><ref>{{Citace Sbírky zákonů |
|||
| typ = Ústava České republiky |
|||
| číslo = 1 |
|||
| rok = 1993 |
|||
| článek = 39 |
|||
| odstavec = 4 |
|||
}}</ref> přestože takto výslovně danou většinu [[Ústava České republiky|Ústava ČR]] nepojmenovává. |
|||
== Vztah jednotlivých druhů většiny == |
|||
[[de:Mehrheit]] |
|||
⚫ | |||
[[en:Majority]] |
|||
[[it:Maggioranza]] |
|||
== Odkazy == |
|||
[[ja:マジョリティ]] |
|||
[[no:Majoritet]] |
|||
=== Reference === |
|||
[[pl:Większość względna]] |
|||
<references /> |
|||
[[simple:Majority]] |
|||
[[sv:Majoritet]] |
|||
=== Související články === |
|||
* [[Menšina]] |
|||
=== Externí odkazy === |
|||
* {{Wikicitáty|téma=Většina}} |
|||
* {{Wikislovník|heslo=většina}} |
|||
{{Většiny}} |
|||
{{Autoritní data}} |
|||
{{Portály|Politika}} |
|||
[[Kategorie:Hlasování]] |
|||
⚫ |
Aktuální verze z 6. 9. 2023, 09:38
Většina (knižně majorita) znamená větší část (lidí nebo věcí), opakem je menšina (knižně minorita). Pojem většina se často používá v souvislosti s hlasováním a rozhodováním. Při hlasování o různých záležitostech (parlament, společníci právnických osob apod.) je vždy definováno, jaká většina je potřeba k přijetí určitého rozhodnutí. V praxi se používá celá řada typů většin. Většina bez přívlastku znamená vždy „více než polovina“.
Druhy většiny
[editovat | editovat zdroj]Relativní většina
[editovat | editovat zdroj]Relativní většina je největší díl množiny. Má ji ten, kdo má více hlasů než každý jiný.
Relativní většina je dobře známá z parlamentních voleb. Díky relativní většině vítězí ta strana, která dostane od voličů nejvíce hlasů. Není přitom potřeba získat nadpoloviční většinu hlasů.
Rozhodování relativní většinou je nejslabší formou přijímání nějakého rozhodnutí hlasováním. Na výsledek nemá žádný vliv počet propadlých hlasů, hlasů, které se zdržely hlasování, ani počet hlasů, které hlasovaly pro jiné alternativy.
V České republice musí vítězná strana parlamentních voleb obvykle vytvořit koalici s některými méně úspěšnými stranami, aby společně dosáhly většinu absolutní.
Prostá většina
[editovat | editovat zdroj]Prostá většina představuje nadpoloviční většinu ze všech platných odevzdaných hlasů. Stejně jako u většiny relativní se nepočítá ze všech potenciálních hlasů, ale pouze z hlasů, které hlasovaly pro některou z alternativ. Prostá většina proto může být dosažena i tehdy, pokud pro jednu alternativu hlasu hlasovala menšina, ale většina potenciálních hlasů propadla kvůli neúčasti na hlasování.
Absolutní většina
[editovat | editovat zdroj]Absolutní většina je nadpoloviční většina z přesně definovaného celkového počtu hlasů. Do celkového počtu hlasů se obvykle mimo hlasů pro a proti započítávají i hlasy neplatné a hlasy, které se zdržely hlasování. Stručně řečeno: Absolutní většinu má ten, kdo má více než polovinu hlasů, které mohly být odevzdány.
Kvalifikovaná většina
[editovat | editovat zdroj]Kvalifikovanou většinu má ten, kdo má předem stanovený podíl hlasů, který je zpravidla větší než u dosud jmenovaných většin (např. 2/3 hlasů). V českém ústavním řádu je to zpravidla 60 % neboli 3/5 hlasů.
Ústavní většina
[editovat | editovat zdroj]Označení ústavní většina se používá pro označení většiny potřebné pro přijetí ústavního zákona, jímž může být měněna nebo doplňována ústava. Například v Česku jde o třípětinovou většinu všech poslanců a třípětinovou většinu přítomných senátorů,[1][2] přestože takto výslovně danou většinu Ústava ČR nepojmenovává.
Vztah jednotlivých druhů většiny
[editovat | editovat zdroj]Každá absolutní většina je zároveň většina prostá. Každá prostá většina je zároveň většina relativní.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ V Senátu zůstane vládní koalici ústavní většina, Štěch chce dál být předsedou. ČT24 [online]. Česká televize, 2016-10-15 [cit. 2017-10-27]. Dostupné online.
- ↑ Ústava České republiky č. 1/1993 Sb. In: Sbírka zákonů. 1993. Dostupné online. Čl. 39, odst. 4. Ve znění pozdějších předpisů. Dostupné online.