Psychoaktivní droga
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/84/Psychoactive_Drugs.jpg/220px-Psychoactive_Drugs.jpg)
Psychoaktivní droga (též psychotropní látka, omamná látka, často nepřesně droga nebo návyková látka) je chemická látka primárně působící na centrálně nervovou soustavu, kde mění mozkové funkce a způsobuje dočasné změny ve vnímání, náladě, vědomí a chování. Záměrně bývá využívána k rekreačním účelům, jako entheogen pro rituální a duchovní účely, jako nástroj pro studium a rozšíření mysli nebo jako léčivo.
Pojem droga sám o sobě označuje usušené části rostlin či živočichů používané v lékařství. Původ slova je v nizozemském droog – „suchý“. Později začal být tento výraz používán pro psychoaktivní látky. V přeneseném smyslu se slovem droga označují i pro jedince velmi oblíbené situace či přímo závislosti, jako třeba pohlavní styk nebo hazardní hry.
Protože psychoaktivní drogy působí subjektivní změny v náladě a vědomí, jež mohou být příjemné (euforie) nebo výhodné (zvýšená ostražitost), je mnoho z nich návykových. Proto se tyto substance někdy označují jako návykové látky. Časté užívání psychoaktivních látek může vést ke vzniku fyzické či psychické závislosti. Léčba závislosti je pak kombinací psychoterapie, skupinových sezení a jiných psychoaktivních látek, jež má vést ke zlomení závislosti.
Etické aspekty užívání psychoaktivních látek jsou kvůli návykovosti a jiným nebezpečím s ním spojených předmětem mnoha diskusí. Státní moc zpravidla omezuje produkci a obchodování s těmito substancemi, podle míry restrikcí se dá mluvit o ilegálních a legálních drogách (nejčastěji alkohol, nikotin, kofein nebo některé léky). Český právní řád používá pro psychoaktivní drogy pojem návykové látky.
Psychoaktivní drogy neužívají pouze lidé, ale také zvířata, jež konzumují různé omamné rostliny a zvířata aby dosáhla intoxikace, jako například kočky po požití šanty kočičí. Podle mnoha mýtů naučila lidi užívat drogy právě zvířata.
Historie
[editovat | editovat zdroj]Zvířata užívají drogy od nepaměti. Například lemurové je získávají z mnohonožek.[1] Savci jsou schopni trávit alkohol již milióny let.[2] Užívání psychoaktivních drog člověkem sahá do prehistorie. Již jeskynní malířství odpovídá transu a užívání drog.[3] Archeologické nálezy dokazují jejich užívání až do doby před deseti tisíci lety.[4] Nejstarší záznamy o kulturním užívání pocházejí z doby před pěti tisíci lety. Důležité místo měly především v lékařství, ale také v náboženství a jako rekreace. V 19. století bylo izolováno mnoho aktivních složek z různých psychoaktivních rostlin, jako například morfin, kokain nebo Meskalin.
Během 20. století začalo být rekreační užívání, výroba a obchodování s psychoaktivními látkami většině států světa kriminalizováno. Příkladem může být prohibice, kdy bylo ve Spojených státech amerických třináct let zakázáno užívání alkoholu. Přesto se objevovaly nové drogy, jež ještě nebyly kriminalizovány, například amfetaminy nebo LSD. V dnešní době se výrobou „tvrdých“ drog zabývá především organizovaný zločin, někdy nazývaný „narkomafie“. V některých náboženstvích jako Native American Church je užívání ilegálních drog státem povoleno z důvodu náboženské svobody.
Užívání
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Drug_Chart_version_1.0.png/300px-Drug_Chart_version_1.0.png)
Psychoaktivní drogy jsou užívány lidmi z mnoha rozdílných důvodů. K těm patří např. napomáhat náboženským praktikám, prozkoumat self (své vlastní já), změnit náladu, léčit nemoc, uniknout nudě a beznaději, podpořit a zlepšit sociální interakci, zlepšit smyslovou zkušenost a rozkoš, stimulovat uměleckou kreativitu a výkon, zlepšit fyzický výkon, rebelovat, zařadit se mezi vrstevníky, vytvořit si vlastní identitu.[5]
Dělení
[editovat | editovat zdroj]Anestetika
[editovat | editovat zdroj]Anestetika jsou třídou psychoaktivních látek užívaných k blokování bolesti a jiných vjemů u lékařských pacientů. Mnoho anestetik způsobuje bezvědomí a umožňuje prodělat lékařské zákroky bez fyzické bolesti či emociálního traumatu. K dosažení bezvědomí působí na GABA a NMDA systémy. Patří mezi ně například éter, ketamin a některé barbituráty.
Analgetika
[editovat | editovat zdroj]Analgetika jsou třídou psychoaktivních látek užívaných k tlumení bolesti. Patří mezi ně opioidy jako morfin a kodein.
Psychiatrická léčiva
[editovat | editovat zdroj]Psychiatrická léčiva slouží k tlumení mentálních a citových poruch. Existuje jich šest hlavních skupin:
- antidepresiva, užívané na poruchy, jako je klinická deprese či dystymie. Patří mezi ně například fluoxetin (Prozac).
- stimulanty, užívané na hyperaktivitu či narkolepsii. Patří mezi ně například pervitin, kokain, kofein či nikotin.
- antipsychotika, užívané na psychózy, schizofrenii a mánie.
- stabilizátory nálady, užívané na bipolární a schizoafektivní poruchy. Patří mezi ně například lithium.
- anxiolytika, užívané na úzkostné poruchy
- tlumivé látky, užívané jako hypnotika, sedativa a anestetika
Rekreační drogy
[editovat | editovat zdroj]Mnoho psychoaktivních látek je zneužíváno pro zpočátku příjemné účinky. Orientační rozdělení drog užívaných k "rekreaci" je:
- stimulanty, jež navyšují funkci CNS, se užívají pro euforické efekty a pocit dostatku vitality. Patří mezi ně například látky jako pervitin, kokain, extáze, ale i kofein nebo nikotin.
- halucinogeny, jež způsobují stavy podobné transu, meditaci či snění. K těm patří LSD, DMT, muscimol, psilocin, meskalin. Naopak sem nepatří extáze, která někdy bývá chybně označována za halucinogen.
- sedativa (narkotika), jež způsobují pocit opilosti a euforie. Patří mezi ně například opioidy, benzodiazepiny, barbituráty a alkohol.
- vdechovaná rozpouštědla (inhalanty), jež způsobují různou škálu efektů. Patří mezi ně například toluen, chloroform, aceton nebo benzín, který obvykle jako droga užíván není. Některé vdechované látky spadají svýmy účinky do jiné kategorie, například oxid dusný, známý jako rajský plyn.
- kanabinoidy, jež mají účinky podobné halucinogenům, ale většinou slabší. Jedná se produkty konopí – marihuanu, hašiš, hexahydrokanabinol.
- taneční drogy, jež nejsou ani tak samostatnou skupinou drog, nýbrž látkami užívanými při tanečních party. Nejznámější je extáze (která se ovšem řadí mezi stimulanty).
Drogy v lidské společnosti
[editovat | editovat zdroj]Náboženství
[editovat | editovat zdroj]Drogy jsou užívány také při náboženských obřadech v různých náboženských systémech. Známé je například užívání konopí mezi rastafariány. Poměrně nově byla popsána psychedelická spiritualita.[6]
Legalita a společenská akceptace
[editovat | editovat zdroj]Držení a užívání některých psychoaktivních látek bez lékařského předpisu je ve většině zemí trestné. Míra perzekuce výrobců a distributorů, případně uživatelů drog se však v jednotlivých zemích výrazně liší. Zejména v euroamerickém světě probíhají zhruba už od začátku 21. století intenzivní veřejné diskuze na toto téma. Podle některých odborníků kriminalizace a represe uživatelů psychoaktivních látek, především konopí, vedou k prohlubování drogového problému a ne k jeho řešení.[7] Především mezi uživateli psychedelik je také rozšířena teorie, že kriminalizace drog je způsobena obavami z jejich účinků, podle zastánců tohoto názoru vedoucích k poznání a myšlenkové svobodě, neslučitelné se současným konzumním a konformním světem.[8]
V některých zemích mohou určité náboženské skupiny jako Native American Church užívat legálně zakázané psychoaktivní drogy na základě práva na náboženskou svobodu. Jinde byly tyto snahy naopak neúspěšné.[9] V některých zemích jsou však zakázány drogy v jiných zemích běžné, jako například alkohol v některých muslimských zemích.
Legální psychoaktivní drogy ve většině zemí podléhají mimořádnému právnímu, celnímu a daňovému režimu – většinou na ně bývá uvalena spotřební daň. Řada látek, zvláště tlumících bolest, je přístupná pod lékařským dohledem jako léky. V mnoha západních zemích existuje problém se zneužíváním snadno dostupných hypnotik, jako jsou například benzodiazepiny,[10] a závislostí na nich. V Německu je na sedativech a analgetikách závislých 4,7 % obyvatel,[11] ve Spojených státech amerických 10 % lidí přiznává, že někdy zneužívali prášky na spaní.[12]) Tyto látky způsobují fyzickou i psychickou závislost.[13][14] Podle některých vědeckých studií má tabák a alkohol na svědomí 99 % všech úmrtí, které nějak souvisí s psychoaktivními látkami.[15]
Rizika spojená s užíváním
[editovat | editovat zdroj]Nebezpečnost
[editovat | editovat zdroj]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/HarmCausedByDrugsTable.svg/361px-HarmCausedByDrugsTable.svg.png)
Psychoaktivní drogy bývají někdy dělené na tzv. měkké a tvrdé drogy, toto rozdělení má vyjadřovat míru nebezpečnosti užívaní těchto látek pro uživatele. Někdy se mluví o drogách s akceptovatelným rizikem a drogách, u kterých je riziko spojené s jejich užíváním příliš velké, tedy neakceptovatelné.
Do kategorie měkkých drog bývá řazena především marihuana a kofein. Někdy k nim bývají řazeny i psychedelika jako LSD či peyotl (meskalin), především však psilocybinové houby. Na hranici stojí MDMA (extáze), někdy označovaná za měkkou drogu. Například toxicita i návykovost alkoholu (a tím i společenská nebezpečnost) je vyšší než toxicita a návykovost MDMA.[15]
Alkohol je považován za tvrdou drogu.[17] Vyvolává fyzickou závislost a přímo poškozuje buňky. V případě těžké závislosti způsobuje náhlá abstinence alkoholové delirium s vysokým rizikem úmrtí. Podle Světové zdravotnické organizace je alkohol každoročně příčinou 3,3 milionu úmrtí.[18] Mezi další velmi škodlivé drogy patří heroin, crack (volná báze kokainu) a pervitin.[17]
Toto rozdělení je ovšem velice matoucí, protože používá více obtížně srovnatelných faktorů – hlavně míru návykovosti, riziko poškození organismu a společenskou nebezpečnost. Snaha vyvážit je mezi sebou v jednom žebříčku je nesnadná.[17]
Míra závislosti na psychedelika či marihuanu je nízká, ale například na nikotin je relativně silná, a ještě silnější je u opiodů, především heroinu.[19] Co se týče rizika poškození organismu, je u psychedelik, někdy označovaných za „měkké“ drogy, relativně vysoké[zdroj?], respektive rizika, která psychedelika přinášejí, jsou velmi specifická, a často je proto příležitostní uživatelé neznají nebo podceňují. Při dodržení jistých pravidel setu a settingu jsou tyto látky jedny z nejneškodnějších, ale při nedodržení, k němuž často u nezkušených uživatelů dochází, mohou již při prvním užití způsobit velké psychické potíže, psychózy, týdny trvající noční můry apod. Fyzicky ale většina psychedelik organismus nepoškozuje.
Pouze psychická závislost může být ve skutečnosti mnohem nebezpečnější než fyzická. Stimulanty pervitin, kokain jsou jedny z nejnebezpečnějších drog.
Rozdělení podle míry nebezpečnosti se promítá i do zákonů mnoha států. Například Spojené státy americké mají čtyři kategorie drog, označované jako A, B, C a D, ve Spojeném království a Švýcarsku se zase používá model s třemi kategoriemi. Rozdělení na měkké a tvrdé drogy používá i nový český trestní zákoník, který je účinný od 1. ledna 2010.[zdroj?]
Droga | Psychická závislost | Fyzická závislost | Toxicita | Společenská nebezpečnost | Legální v ČR |
---|---|---|---|---|---|
Cannabis | Střední | Lehká | Ne | Spíše ne | Na předpis |
Klasická psychedelika | Žádná | Žádná | Ne | Spíše ne | Ne |
Amfetaminy | Vysoká | Žádná | Spíše ano | Ano | Ne |
Kokain/Crack | Vysoká | Žádná | Ano | Spíše ne | Ne |
Opium | Střední | Střední | Spíše ano | Spíše ne | Pro lékařské použití |
Heroin | Vysoká | Vysoká | Ano | Ano | Ne |
Barbituráty | Vysoká | Vysoká | Ano | Ano | Ne |
Benzodiazepiny | Střední | Střední | Spíše ne | Spíše ne | Na předpis |
Tabák | Vysoká | Střední | Spíše ano | Spíše ne | Ano (pro dospělé) |
Alkohol | Vysoká | Střední | Ano | Ano | Ano (pro dospělé) |
Toluen | Střední až Vysoká | Vysoká | Ano | Ano | Ano (pro provozní účely podnikání) |
Chloroform | Vysoká | Střední | Spíše ano | Spíše ano | Ne |
Aceton | Lehká | Lehká | Spíše ne | Spíše ne | Ano |
MDMA | Lehká | Žádná | Spíše ano | Spíše ne | Ne |
Ketamin/GHB | Střední | Možná | Spíše ano | Spíše ne | Pro lékařské použití |
Rajský plyn | Nízká | Žádná | Ne | Spíše ne | Ano |
Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Psychoactive drug na anglické Wikipedii.
- ↑ http://www.maxim.cz/cirkus-maximus/vedeli-jste-ze/10-zvirat-co-frci-na-drogach-2-2 Archivováno 12. 8. 2014 na Wayback Machine. - 10 zvířat, co frčí na drogách
- ↑ http://www.national-geographic.cz/clanky/opijime-se-uz-10-milionu-let-dokazuji-paleogenetici-20141202.html - Opíjíme se už 10 milionů let, dokazují paleogenetici
- ↑ http://www.dailymail.co.uk/sciencetech/article-2363958/Did-cavemen-DRUGS-New-study-claims-early-paintings-prehistoric-man-high-psychedelic-plants.html- Were cave-painters on DRUGS? New study claims paintings show prehistoric man was 'high' on psychedelic plants
- ↑ http://asorblog.org/?p=7574 - Psychedelics and the Ancient Near East
- ↑ PHDR. RADIMECKÝ, Josef Ph.D., MSc. Lidé užívají drogy, aby unikli nudě nebo aby utekli před problémy. adiktologie.cz [online]. 01.03.2006 [cit. 2014-05-14]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-05-01.
- ↑ Články o psychedelické spiritualitě na portálu Náboženský infoservis
- ↑ Archivovaná kopie. www.eportal.cz [online]. [cit. 2009-03-06]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-02-02.
- ↑ http://www.lsd.cz/lsd/lsd1.html
- ↑ Např. v Jihoafrické republice vzbudil pozornost případ Prince versus President Law Society Cape of Good Hope and Others (1998), v němž Garreth Prince argumentoval, že užívání marihuany je integrální součástí rastafariánského náboženství.
- ↑ Lemmer B. The sleep-wake cycle and sleeping pills. Physiol. Behav.. 2007, roč. 90, čís. 2–3, s. 285–93. ISSN 0031-9384. DOI 10.1016/j.physbeh.2006.09.006. PMID 17049955.
- ↑ Fach M, Bischof G, Schmidt C, Rumpf HJ. Prevalence of dependence on prescription drugs and associated mental disorders in a representative sample of general hospital patients.. Gen Hosp Psychiatry.. 2007, roč. 29, čís. 3, s. 257–63. PMID 17484944.
- ↑ Goodwin RD, Hasin DS. Sedative use and misuse in the United States.. Addiction.. 2002, roč. 97, čís. 5, s. 555–62. Dostupné online. PMID 12033656.
- ↑ http://www.ksl.com/index.php?nid=248&sid=588181 Ambien Abuse on Rise Among Teens
- ↑ Cubała WJ, Landowski J. Seizure following sudden zolpidem withdrawal. Prog. Neuropsychopharmacol. Biol. Psychiatry. 2007, roč. 31, čís. 2, s. 539–40. DOI 10.1016/j.pnpbp.2006.07.009. PMID 16950552.
- ↑ a b Archivovaná kopie. www.adiktologie.cz [online]. [cit. 2010-02-17]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-09-07.
- ↑ NUTT, David. Drug harms in the UK: a multicriteria decision analysis. The Lancet. 2010-11-06, roč. 2010, čís. 376, s. 1558–1565. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-08-21. DOI 10.1016/S0140-6736(10)61462-6. (anglicky) Archivováno 21. 8. 2014 na Wayback Machine.
- ↑ a b c d PAZDERA, Jozef. Alkohol je hoší [sic!] než heroin, crack i pervitin. OSEL - Objective Source E-Learning [online]. 02.11.2010. Dostupné online.
- ↑ Alcohol. who.int [online]. Rev. květen 2014. Dostupné online. ((anglicky))
- ↑ Jak rozpoznat závislost na marihuaně?. konoptikum.cz [online]. [cit. 2014-05-10]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-05-12.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu psychoaktivní droga na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo droga ve Wikislovníku
Téma Droga ve Wikicitátech
- Informační portál o ilegálních a legálních drogách
- Vše o drogách.cz - informace o ilegálních drogách a jejich užívání, účinky, rady a doporučení
- Informace o drogách a závislostech
- Společnost Podané ruce o.p.s. Archivováno 15. 2. 2014 na Wayback Machine. - nestátní nezisková organizace, která se věnuje prevenci, léčbě a další pomoci lidem s obtížemi se závislostmi
- Internetová drogová poradna
- Drogy a návykové látky
- Historie užívání drog – podrobnější informace
- www.legalizace.cz – Občanské sdružení Legalizace.cz Archivováno 22. 3. 2009 na Wayback Machine.
- www.biotox.cz – Encyklopedie psychotropních rostlin
- Článek o negativních dopadech války proti drogám
- Článek o negativních dopadech marihuany