Vassili II: erinevus redaktsioonide vahel
P robot muutis: ca:Basili II de Moscou |
PResümee puudub |
||
(ei näidata 12 kasutaja 22 vahepealset redaktsiooni) | |||
1. rida: | 1. rida: | ||
'''Vassili II''' Pime (''Василий II Васильевич Тёмный'' [[10. märts]] [[1415]] – [[27. märts]] [[1462]]) oli [[Moskva |
'''Vassili II''' Pime (''Василий II Васильевич Тёмный'' [[10. märts]] [[1415]] – [[27. märts]] [[1462]]) oli [[Moskva suurvürstiriik|Moskva suurvürstiriigi]] [[Moskva suurvürst|suurvürst]]. |
||
[[File:Vasil2b.gif|pisi|Vassili II kujutis 17. sajandist]] |
|||
==Elulugu== |
|||
Vassili II isa oli [[Vladimiri suurvürst|Vladimiri]] (1362–1389) ja Moskva (1359–1389) suurvürsti [[Dmitri Donskoi]] poeg, Moskva suurvürsti (1389–1425) [[Vassili I]] ja ema [[Leedu Suurvürstiriik|Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi]] [[Leedu suurvürst|suurvürsti]] [[Vytautas Suur]]e tütar [[Leedu Sofia]]. Tänu sellele olid Vassili suhted Leedu suurvürstiriigiga algusaastetel suurepärased. Kuid Vytautase surma järel [[1430]]. aastal puhkes Moskva suurvürstiriigis võimuvõitlus ning mõneks ajaks haaras trooni enda kätte Vassili onu, [[Dmitri Donskoi]] poeg [[Galitš]]i [[Galitši vürstiriik|vürst]] [[Juri Dmitrijevitš]], kes aga [[1434]] suri. |
|||
[[File:Lob Карта татарских княжеств XV в.svg|pisi|Moskva suurvürstiriigi tatari osastisvürstiriigid, Ida-Vene aladel]] |
|||
[[Pilt:Muscovy 1390 1525.png|pisi|[[Moskoovia]] alade laienemine ajavahemikul 1390–1525 |
|||
{{legend|#287028|Moskoovia tuumikterritoorium, ca 1300}} |
|||
{{legend|#41b741|[[Vladimiri-Suzdali vürstiriik|Vladimiri-Suzdali vürstiriigi]] territoorium, mis liideti Moskva suurvürstiriigi poolt 1390. aastaks}} |
|||
{{legend|#85ff85|Suurvürst [[Ivan III]] poolt 1505. aastaks hõivatud territooriumid}} |
|||
{{legend|#c8ffc8|Suurvürst [[Vassili III]] 1505–1533 poolt hõivatud territooriumid}}]] |
|||
==Võimuvõitlus== |
|||
⚫ | 1435. aastal õnnestus Vassilil, Galitši Juri Dmitrijevitši poja [[Dmitri Šemjaka]] abil oma võim Moskvas taastada, troonil olnud teine Juri Dmitrijevitši poeg [[Vassili Jurjevitš]] hukati. Teda tavaliselt ametlikult Moskva troonil olnuks ei loeta, mistõttu [[Ivan III]] poega nimetatakse enamasti [[Vassili III]]-ks, mõnikord aga siiski ka Vassili IV-ks. |
||
Algselt [[Krimmi khaaniriik|Krimmi]] valitseja Olug Muhammed (Oluğ Möxәmmәt) tungis Krimmist väljaajamise järel 1437. aastal, Vene aladele ja vallutas [[Beljov]]i asula, mida kaitses edukalt [[Beljovi lahing]]us 1437. aastal [[Moskva suurvürstiriik|Moskva suurvürstiriigi]] vägede eest. Olug Muhammed võttis oma kontrolli alla Kuldhordi alad Volga keskjooksul, mis piirnesid suurvürstiriigi aladega. Olug Muhammed tegi ka esimesed edukad sõjaretked [[Moskva suurvürstiriik|Moskva suurvürstiriigi]] aladele, vallutades [[Nižni-Novgorod]]i ja piirates kaks nädalat edutult [[Moskva kreml]]it [[1439]] ja aastatel [[1444]]–[[1445]], vallutades taas [[Nižni-Novgorod]]i ja talvitudes selles hõivatud piirkonnas. 1445. aastal kevadel tatarlased vallutasid uuesti Nižni-Novgorodi ja [[1445]]. aastal toimunud Suzdali linna all [[Nerli jõgi|Nerli jõel]] [[Suzdali lahing]]us Kaasani väed Olug Muhammedi ja poegade Mahmuti (''Məxmüt'') ja Qasimi (''Qasím'') juhtimisel võitsid [[Moskva suurvürstiriik|Moskva suurvürstiriigi]] [[Moskva suurvürst|suurvürst]]i Vassili II vägesid ja vangistasid Vassili II ning tema kaaskonna ülikud. Vaherahu tingimuste kohaselt: Moskva suurvürstiriik tasus Vassili II eest ülisuure lunaraha, kõik vene lihtsõdalased müüdi muslimi orjaturgudel, Vene linnadesse määrati tatari maksukogujad ja järgnevalt läänistas Vassili II Qasimile Rjazani piirkonnas [[1452]]. aastal [[Oka]] jõel asuva [[Meštšera madalik|Meštšera madaliku]] piirkonnas alad, millest kujunes Kaasani khaaniriigi ja Moskva suurvürstiriigi vaheline puhverala – khaan (1445–1468) Qasimi [[Kassimovi khaaniriik]]. |
|||
⚫ | |||
[[1445]]. aastal kukutas Dmitri Šemjaka Vassili ning saatis ta [[Uglitš]]isse maapakku, lisaks lasi ta ka pimedaks torgata. Kuid Vassili toetajaskond oli küllaltki tugev ning [[1447]]. aastaks õnnestus tal troon tagasi saada |
[[1445]]. aastal kukutas [[Galitši vürst]] Dmitri Šemjaka, Vassili II ning saatis ta [[Uglitš]]isse maapakku, lisaks lasi ta ka pimedaks torgata. Kuid Vassili toetajaskond oli küllaltki tugev ning [[1447]]. aastaks õnnestus tal Moskva suurvürstiriigi troon tagasi saada. |
||
Järgnenud [[Rjurikovitšid|Rjurikovit]]šite vahelises võimuvõitluses toetasid tatari [[Kaasani khaaniriik|Kaasani]] [[Kaasani khaan|khaan]] ja Olug Muhammedi pojad Vene toonipretendente, vältimaks ühe osapoole tugevnemist. |
|||
==Moskva suurvürstina== |
|||
[[1453]]. aastal võitis Vassili II Dmitri Šemjakat lõplikult ning lasi ta mürgitada. Nii õnnestus Vassilil enda liinile troon kindlustada ning tema pojal [[Ivan III]]-l enam sisevõitlusega tegeleda ei tulnud. Vassili II valitsusajal sai lagunenud ja killustunud [[Kuldhord]]i järglasriikidest, piirialadel tatarlastest khaanide (tsareevitšitega) osastisvürstiriigid ([[Kassimovi khaaniriik]] jt), mis hõlmasid Lõuna-Venemaa alasid ning [[Putivl|Putivli]], [[Rõlsk|Rõlski]], [[Kursk|Kurski]] ja [[Belgorod|Belgorodi]] linna. |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Isiklikku == |
|||
Vassili isa oli [[Moskva suurvürst]] [[Vassili I]] ja ema Sofia, [[Leedu suurvürst]]i [[Vytautas Suur]]e tütar. |
|||
Vassili II oli abielus Maria Jaroslavnaga [[Borovsk]]ist (–1485), kes oli [[Malojaroslavets]]i vürsti Jaroslav Vladimirovitši ja Maria Fjodorovna [[Koškin]]a tütar. Vassili II ja Maria järglased: |
|||
*Juri Vassiljevitš, vanem (1437–1441), |
|||
*Ivan Vassiljevitš (1440–1505), Moskva suurvürstina (1447–1462) [[Ivan III]] |
|||
*Juri Vassiljevitš, noorem (1441–1472), [[Dmitrov]]i [[Dmitrovi vürstiriik|vürstiriigi]] [[Dmitrovi vürst|vürst]] (1462–1472), |
|||
*Andrei Vassiljevitš, vanem (1446–1493), [[Uglitš]]i [[Uglitši vürstiriik|vürstiriigi]] [[Uglitši vürst|vürst]] (14621–11491) |
|||
*Simeon Vassiljevitš (1447–1453) |
|||
*Boriss Vassiljevitš (1449–1494), [[Volokolamsk]]i [[Volokolamski vürstiriik|vürstiriigi]] [[Volokolamski vürst|vürst]] |
|||
*Andrei Vassiljevitš, noorem (1452–1481), [[Vologda]] [[Vologda vürstiriik|vürstiriigi]] [[Vologda vürst|vürst]] (1462–1481) |
|||
*Anna (1451–1501), abiellus 1464. aastal Moskvas [[Rjazan]]i [[Rjazani vürstiriik|vürstiriigi]] suurvürsti Vassili Ivanovitšiga (1448–1483) |
|||
⚫ | |||
{{algus}} |
{{algus}} |
||
12. rida: | 42. rida: | ||
{{eelnev-järgnev|eelnev=Dmitri Šemjaka|nimi=Moskva suurvürst|aeg=[[1447]]–[[1462]]|järgnev=[[Ivan III]]}} |
{{eelnev-järgnev|eelnev=Dmitri Šemjaka|nimi=Moskva suurvürst|aeg=[[1447]]–[[1462]]|järgnev=[[Ivan III]]}} |
||
{{lõpp}} |
{{lõpp}} |
||
[[Kategooria:Moskva suurvürstid ja tsaarid]] |
|||
[[Kategooria:Venemaa monarhid]] |
[[Kategooria:Venemaa monarhid]] |
||
[[Kategooria:Rjurikovitšid]] |
[[Kategooria:Rjurikovitšid]] |
||
[[Kategooria:Sündinud 1415]] |
[[Kategooria:Sündinud 1415]] |
||
[[Kategooria:Surnud 1462]] |
[[Kategooria:Surnud 1462]] |
||
[[af:Wasili II van Moskou]] |
|||
[[be:Васіль II]] |
|||
[[bs:Vasilije II, veliki knez Moskve]] |
|||
[[bg:Василий II (Московско княжество)]] |
|||
[[ca:Basili II de Moscou]] |
|||
[[de:Wassili II. (Russland)]] |
|||
⚫ | |||
[[es:Basilio II de Moscú]] |
|||
[[fr:Vassili II de Russie]] |
|||
[[hr:Vasilije II., veliki knez Moskve]] |
|||
[[it:Basilio II di Russia]] |
|||
[[he:ואסילי השני, נסיך מוסקבה]] |
|||
[[ka:ვასილი II]] |
|||
[[la:Basilius II (magnus dux Moscoviae)]] |
|||
[[mk:Василиј II Московски]] |
|||
[[nl:Vasili II van Moskou]] |
|||
[[ja:ヴァシーリー2世]] |
|||
[[pl:Wasyl II Ślepy]] |
|||
[[pt:Basílio II da Rússia]] |
|||
[[ru:Василий II Тёмный]] |
|||
[[sr:Василије II Слепи]] |
|||
[[sh:Vasilije II., veliki knez Moskve]] |
|||
[[fi:Vasili II]] |
|||
[[sv:Vasilij II av Ryssland]] |
|||
[[tr:II. Vasili]] |
|||
[[zh:瓦西里二世]] |
Viimane redaktsioon: 5. oktoober 2020, kell 12:58
Vassili II Pime (Василий II Васильевич Тёмный 10. märts 1415 – 27. märts 1462) oli Moskva suurvürstiriigi suurvürst.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Vasil2b.gif/220px-Vasil2b.gif)
Elulugu
[muuda | muuda lähteteksti]Vassili II isa oli Vladimiri (1362–1389) ja Moskva (1359–1389) suurvürsti Dmitri Donskoi poeg, Moskva suurvürsti (1389–1425) Vassili I ja ema Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürsti Vytautas Suure tütar Leedu Sofia. Tänu sellele olid Vassili suhted Leedu suurvürstiriigiga algusaastetel suurepärased. Kuid Vytautase surma järel 1430. aastal puhkes Moskva suurvürstiriigis võimuvõitlus ning mõneks ajaks haaras trooni enda kätte Vassili onu, Dmitri Donskoi poeg Galitši vürst Juri Dmitrijevitš, kes aga 1434 suri.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Lob_%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0_%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%85_%D0%BA%D0%BD%D1%8F%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2_XV_%D0%B2.svg/220px-Lob_%D0%9A%D0%B0%D1%80%D1%82%D0%B0_%D1%82%D0%B0%D1%82%D0%B0%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B8%D1%85_%D0%BA%D0%BD%D1%8F%D0%B6%D0%B5%D1%81%D1%82%D0%B2_XV_%D0%B2.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Muscovy_1390_1525.png/220px-Muscovy_1390_1525.png)
Võimuvõitlus
[muuda | muuda lähteteksti]1435. aastal õnnestus Vassilil, Galitši Juri Dmitrijevitši poja Dmitri Šemjaka abil oma võim Moskvas taastada, troonil olnud teine Juri Dmitrijevitši poeg Vassili Jurjevitš hukati. Teda tavaliselt ametlikult Moskva troonil olnuks ei loeta, mistõttu Ivan III poega nimetatakse enamasti Vassili III-ks, mõnikord aga siiski ka Vassili IV-ks.
Algselt Krimmi valitseja Olug Muhammed (Oluğ Möxәmmәt) tungis Krimmist väljaajamise järel 1437. aastal, Vene aladele ja vallutas Beljovi asula, mida kaitses edukalt Beljovi lahingus 1437. aastal Moskva suurvürstiriigi vägede eest. Olug Muhammed võttis oma kontrolli alla Kuldhordi alad Volga keskjooksul, mis piirnesid suurvürstiriigi aladega. Olug Muhammed tegi ka esimesed edukad sõjaretked Moskva suurvürstiriigi aladele, vallutades Nižni-Novgorodi ja piirates kaks nädalat edutult Moskva kremlit 1439 ja aastatel 1444–1445, vallutades taas Nižni-Novgorodi ja talvitudes selles hõivatud piirkonnas. 1445. aastal kevadel tatarlased vallutasid uuesti Nižni-Novgorodi ja 1445. aastal toimunud Suzdali linna all Nerli jõel Suzdali lahingus Kaasani väed Olug Muhammedi ja poegade Mahmuti (Məxmüt) ja Qasimi (Qasím) juhtimisel võitsid Moskva suurvürstiriigi suurvürsti Vassili II vägesid ja vangistasid Vassili II ning tema kaaskonna ülikud. Vaherahu tingimuste kohaselt: Moskva suurvürstiriik tasus Vassili II eest ülisuure lunaraha, kõik vene lihtsõdalased müüdi muslimi orjaturgudel, Vene linnadesse määrati tatari maksukogujad ja järgnevalt läänistas Vassili II Qasimile Rjazani piirkonnas 1452. aastal Oka jõel asuva Meštšera madaliku piirkonnas alad, millest kujunes Kaasani khaaniriigi ja Moskva suurvürstiriigi vaheline puhverala – khaan (1445–1468) Qasimi Kassimovi khaaniriik.
1445. aastal kukutas Galitši vürst Dmitri Šemjaka, Vassili II ning saatis ta Uglitšisse maapakku, lisaks lasi ta ka pimedaks torgata. Kuid Vassili toetajaskond oli küllaltki tugev ning 1447. aastaks õnnestus tal Moskva suurvürstiriigi troon tagasi saada.
Järgnenud Rjurikovitšite vahelises võimuvõitluses toetasid tatari Kaasani khaan ja Olug Muhammedi pojad Vene toonipretendente, vältimaks ühe osapoole tugevnemist.
Moskva suurvürstina
[muuda | muuda lähteteksti]1453. aastal võitis Vassili II Dmitri Šemjakat lõplikult ning lasi ta mürgitada. Nii õnnestus Vassilil enda liinile troon kindlustada ning tema pojal Ivan III-l enam sisevõitlusega tegeleda ei tulnud. Vassili II valitsusajal sai lagunenud ja killustunud Kuldhordi järglasriikidest, piirialadel tatarlastest khaanide (tsareevitšitega) osastisvürstiriigid (Kassimovi khaaniriik jt), mis hõlmasid Lõuna-Venemaa alasid ning Putivli, Rõlski, Kurski ja Belgorodi linna.
Vassili II suutis oma poliitikaga saavutada ka Pihkva, Vjatka ja Novgorodi sõltuvuse temast, kuid see ei kujunenud veel otseseks ülemvõimuks.
![]() |
Pildid, videod ja helifailid Commonsis: Vassili II |
Isiklikku
[muuda | muuda lähteteksti]Vassili isa oli Moskva suurvürst Vassili I ja ema Sofia, Leedu suurvürsti Vytautas Suure tütar.
Vassili II oli abielus Maria Jaroslavnaga Borovskist (–1485), kes oli Malojaroslavetsi vürsti Jaroslav Vladimirovitši ja Maria Fjodorovna Koškina tütar. Vassili II ja Maria järglased:
- Juri Vassiljevitš, vanem (1437–1441),
- Ivan Vassiljevitš (1440–1505), Moskva suurvürstina (1447–1462) Ivan III
- Juri Vassiljevitš, noorem (1441–1472), Dmitrovi vürstiriigi vürst (1462–1472),
- Andrei Vassiljevitš, vanem (1446–1493), Uglitši vürstiriigi vürst (14621–11491)
- Simeon Vassiljevitš (1447–1453)
- Boriss Vassiljevitš (1449–1494), Volokolamski vürstiriigi vürst
- Andrei Vassiljevitš, noorem (1452–1481), Vologda vürstiriigi vürst (1462–1481)
- Anna (1451–1501), abiellus 1464. aastal Moskvas Rjazani vürstiriigi suurvürsti Vassili Ivanovitšiga (1448–1483)
Eelnev Vassili I |
Moskva suurvürst 1425–1433 |
Järgnev Juri Dmitrijevitš |
Eelnev Vassili Jurjevitš |
Moskva suurvürst 1435–1445 |
Järgnev Dmitri Šemjaka |
Eelnev Dmitri Šemjaka |
Moskva suurvürst 1447–1462 |
Järgnev Ivan III |