Ero sivun ”Vega” versioiden välillä
[arvioimaton versio] | [arvioimaton versio] |
Ei muokkausyhteenvetoa |
p r2.7.1) (Botti lisäsi: hi:अभिजीत तारा |
||
Rivi 185: | Rivi 185: | ||
[[ga:Vega (réalta)]] |
[[ga:Vega (réalta)]] |
||
[[ko:베가]] |
[[ko:베가]] |
||
[[hi:अभिजीत तारा]] |
|||
[[hr:Vega]] |
[[hr:Vega]] |
||
[[it:Vega]] |
[[it:Vega]] |
Versio 29. kesäkuuta 2011 kello 06.57
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Vega_Spitzer.jpg/200px-Vega_Spitzer.jpg)
Vega (Wega, α Lyr, Alfa Lyrae) on Lyyran tähdistön päätähti. Tämä kirkas sinertävänvalkea tähti on melko lähellä meitä, 25,3 valovuoden päässä. Vega on 3. kirkkain meille Suomeen näkyvä kiintotähti, vain Arcturus ja Sirius ovat kirkkaampia. Vega on niin sanotun Kesäkolmion kärkitähti. Kesäkolmioon kuuluvat myös Joutsenen Deneb ja Kotkan Altair. Vega on myös viidenneksi kirkkain tähti pohjoisella taivaanpallonpuoliskolla. Suomessa Vega on sirkumpolaarinen eli se on aina horisontin yläpuolella. Vegaan on viitattu mm. elokuvassa Ensimmäinen yhteys.
Tarkempi kuvaus Vegasta
Vega | |
---|---|
![]() |
|
Nimen alkuperä | Arabian kielen sana waqi, putoava |
Bayerin designaatio | Alfa Lyrae, Alpha Lyrae, α Lyrae, α Lyr, Alp Lyr, Alf Lyr |
Flamsteedin designaatio | 3 Lyrae |
HD-designaatio | HD 91262 |
Muut designaatiot | GJ 721, HR 7001, BD +38°3238, GCTP 4293.00, LTT 15486, SAO 67174, HIP 91262. |
Fyysiset ominaisuudet | |
Näennäinen kirkkaus |
V 0,03 |
Absoluuttinen kirkkaus | 0,58 Mv |
Valovoima | 51–55 Lo Aurinkoa aurinkoa |
Spektriluokka |
A0Vvar A0 Va ("kirkas valkea pääsarjan tähti") metalliköyhien Lambda Bootis-tähtien piirteitä Vega vanha Lambda Bootis-tähti? |
Väri-indeksi | B-V 0,00 U-B -0,01 |
Lämpötila |
9 600–9 700 |
Massa | 2,6–3,1 Mo M☉ |
Säde | >3,1 Ro R☉ |
Muuttujatyyppi | Delta Scuti |
Pyörimisnopeus | 12.5 tuntia |
Metallipitoisuus | 0,63 aurinkoa (0,04–1,15). |
Ikä |
350, viettää vieläpääsarjassa 650 milj v |
Elinkelpoinen vyöhyke | 7,1 AU |
Astrometriset ominaisuudet | |
Tähdistö | Lyyra (Lyra, lyrae) |
Rektaskensio (J2000) | 18h 36m 56.3s |
Deklinaatio (J2000) | +38° 47' 01" |
Etäisyys | 25.27 valovuotta (7.751 pc parsekia) |
Parallaksi | 128,930 millikaarisekuntia mas |
Säteisnopeus | -13,5 km/s km/s |
Ominaisliike |
RA: 201,02 mas/v dekl.: 287,46 mas/v mas/v |
Näkyy leveysasteiden 90° N
ja 52° S välillä. |
Spektriluokaltaan Vega on luokkaa A0V ja sijoittuu HR-diagrammissa pääsarjaan. Vegan elinikä on vain 10% Auringon eliniästä eli noin miljardi vuotta. Vega on Aurinkoa lyhytikäisempi, koska se on aurinkoa massiivisempi. Aurinkoa massiivisempien tähtien keskustassa lämpötila ja tiheys nousevat suuremmaksi ja ne polttavat vetypolttoainetta fuusioissa Aurinkoa huomattavasti nopeammin, hyvin kiivaasti.
Noin 12 000 vuoden kuluttua Vegasta tulee uusi pohjantähti, kun Maan prekessio eli akselin kiertyminen ajan mukana liikuttaa pohjoisnapaa taivaalla. Vega määriteltiin alussa luokan 0,00 tähdeksi, mutta korjatun magnitudimäärityksen mukaan tähden kirkkaus on 0,03. Vega oli ensimmäinen valokuvattu tähti vuonna 1853, myös ensimmäinen valokuvattu spektri vuonna 1872 otettiin Vegasta. Vega oli ensimmäisiä tähtiä joiden parallaksi mitattiin. Struve mittasi sen 1837 ja julkaisi 1840. Parallaksista saadaan laskettua tähden etäisyys.
Sinertävänvalkean Vegan väriä kuvaava luku väri-indeksi B-V on 0,00 ja tähteä käytetään väri-indeksimittareiden säätämiseen. Vega säteilee näkyvän valon alueella 350–850 nanometrin alueella 2 000–4 000 janskyä, mikä korkeintaan kaksinkertainen poikkeama eri valon aaltoalueilla on tähdelle tasainen. Eniten valoa tulee spektrin keskimmäisessä, vihreässä alueessa, vähiten punaisessa ja violetissa.
Vegan pölykiekko
1983 infrapuna-alueella taivasta kuvaava IRAS-satelliitti löysi Vegalta pölykiekon, joka nähdään suunnilleen päältä eli Maahan päin eli kiekon kaltevuus on 0. Pöly säteilee runsaasti infrapunavaloa, jota itse tähti Vega ei juurikaan säteile. Pölykiekon olemassaolo viittaa mahdollisiin planeettoihin tai niiden muodostumisvaiheeseen. Pölyä muodostuu esim. kahden asteroidin törmätessä suurella nopeudella toisiinsa tai irtoamalla komeetoista. Pölykiekko ulottuu ensimmäisten löytöjen mukaan vain 140 AU:n päähän tähdestä, myöhempien mukaan 815 AU:n päähän. On oletettu kiekon syntyneen noin 90 AU:n päässä olevien kahden jopa 2000 km:n läpimittaisen pikkuplaneetan hajottavasta törmäyksestä. Pölykiekossa on 20 AU:n tarkkuisten mittausten mukaan solmuja 60 ja 75 AU:n päässä Vegasta. 95 AU:n päässä on tiheä kaari. Tyypillisen pölyhiukkasen läpimitaksi on arvioitu säteilystä 200 mikrometriä.
Erään arvion mukaan Vegalla olisi kahden Jupiterin massainen planeetta 50–60 AU:n päässä keskustähdestä. Uudempi arvio viittaa alle 30 Jupiterin massaiseen planeettaan 30 AU:n päässä Vegasta. Kolmas arvio tuottaa 90–100 AU:n päähän alle Jupiterin massaisen ja 50–60 AU:n päähän hyvin suuren planeetan. Erään mallin mukaan Neptunusta ja Jupiteria muistuttavat planeetat olisivat vuorovaikuttaneet ja siirtyneet radoillaan. Alkujaan 5 AU:n päässä oleva Jupiteria muistuttanut planeetta olisi painovoimallaan siirtänyt 40 AU:n päässä olevaa Neptunuksen massaista planeettaa 56 miljoonassa vuodessa 80 AU:n päähän keskuskappaleestaan. Siirtyminen olisi johtunut planeetan vuorovaikutuksesta kaasu- ja pölykiekon kanssa sekä planeetojen keskinäisestä vuorovaikutuksesta.
Joitain sekalaisia tietoja Vegasta
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Size_Vega.png/220px-Size_Vega.png)
- Spektrityyppi A0Vvar A0 Va ("kirkas valkea pääsarjan tähti")
- Vega on Delta Scuti-tyypin kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jakso 0,1903 päivää
- Tähden kirkkaus vaihtelee välillä -0,02–0,07 jaksolla
33,6 minuuttia
- Tähden spektrissä on metalliköyhien Lambda Bootis-tähtien piirteitä, jotka viittaavat Vegan olevan vanha Lambda Bootis-tähti.Lambda Bootis-tähdet ovat metalliköyhiä Populaatio I:n tähtiä, joiden metalliviivojen voimakkuus riippuu pyörimisnopeudesta.
- Ikä 350 miljoonaa vuotta, pääsarja-aikaa 650 miljoonaa vuotta.
- Lämpötila navoilla noin 10000 K, päiväntasaajalla 7600 K
- Pyörimisnopeus 12,5 päivää, joka on 93% siitä nopeudesta, jolla keskipakoisvoima alkaisi singota kaasua ulos
- Tähti navoilta 23% pienempi kuin päiväntasaajalta
- Elinkelpoisen planeetan etäisyys tälle tähdelle on 7,1 AU, kiertoaika 10,3 v.
Aiheesta muualla