רצון (פילוסופיה) – הבדלי גרסאות
אין תקציר עריכה |
אין תקציר עריכה |
||
שורה 1: | שורה 1: | ||
{{בעבודה}} |
{{בעבודה}} |
||
'''רצון''' הוא תכונה של ה[[תודעה]] ומאפיין של פעולות אשר התבצעו בכוונת תחילה. |
'''רצון''' הוא תכונה של ה[[תודעה]] ומאפיין של פעולות אשר התבצעו בכוונת תחילה. |
||
הרצון אינו מתייחס לתשוקה או שאיפה לדבר מסויים, אלא ליכולת הכללית לקיים רגשות מסוג זה ולקבל החלטות המבוססות עליהן לצורך פעולות עתידיות. |
|||
פעולות אשר נעשו בהתאם לרצונו של האדם מכונות פעולות רצוניות. |
פעולות אשר נעשו בהתאם לרצונו של האדם מכונות פעולות רצוניות. |
||
הרצון הוא מושג חשוב בפילוסופיה משום שהוא אחד החלקים המובחנים ביותר בתודעתו של ה[[אדם]], כמו [[הגיון]] ו[[הבנה]]. |
|||
==רצוניות== |
==רצוניות== |
גרסה מ־10:52, 18 באוקטובר 2014
![]() |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה, אתם מתבקשים שלא לערוך את הערך בטרם תוסר ההודעה הזו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניח התבנית.
| |
הערך נמצא בשלבי עבודה: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה, אתם מתבקשים שלא לערוך את הערך בטרם תוסר ההודעה הזו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניח התבנית. | |
רצון הוא תכונה של התודעה ומאפיין של פעולות אשר התבצעו בכוונת תחילה.
הרצון אינו מתייחס לתשוקה או שאיפה לדבר מסויים, אלא ליכולת הכללית לקיים רגשות מסוג זה ולקבל החלטות המבוססות עליהן לצורך פעולות עתידיות. פעולות אשר נעשו בהתאם לרצונו של האדם מכונות פעולות רצוניות.
הרצון הוא מושג חשוב בפילוסופיה משום שהוא אחד החלקים המובחנים ביותר בתודעתו של האדם, כמו הגיון והבנה.
רצוניות
ערך מורחב – התכוונות (פילוסופיה)
התכוונות, רצוניות או אינטנציונאליות - מושג פילוסופי הבא להבחין בין החומרי לבין הרעיוני או רוחני כתופעות רגשיות או שכלתניות של המוח. לחומר ולמושגים פיזיים במציאות, אין צורך ב'התכוונות', והם קיימים "כשלעצמם". בעוד שלמושגים אחרים - רעיוניים או שכליים, יש בהכרח ייחוס והתכוונות למשהו שמחוץ להם.
בפסיכולוגיה ההתכוונות מובדלת מתהליכים אחרים בכך שנדרשת פעולה כלשהי של רצון מודע ליצירתם[1].
ביטויים ומושגים הקשורים ברצון
במילה "רצון" נעשה שימוש במספר ביטויים ומושגים הקשורים אליה.
רצון חופשי
ערך מורחב – בחירה חופשית
בחירה חופשית או רצון חופשי הם ביטויים הבאים לציין שהתנהגותו של האדם (מעשיו, החלטותיו, מחשבותיו ורגשותיו) הם פרי רצון עצמאי ובן-חורין, ואינם קבועים מראש ומוכתבים בידי הסיבתיות הדטרמיניסטית ואף לא על ידי הגורל, או כוחות על-אנושיים. לפי תפיסה זו לאדם יש יכולת להחליט וחופש לבחור את מעשיו והלכי-רוחו, ובכך לקבוע במידה מסוימת את השתלשלות חייו.
הרצון הכללי
ערך מורחב – הרצון הכללי
הרצון הכללי הוא מושג מתוך הפילוסופיה הפוליטית של ז'אן-ז'אק רוסו, המופיע בספרו "על האמנה החברתית". מושגי המפתח 'הרצון הפרטי' ו'הרצון הכללי' מייצגים את הבידול הקיים בין האינטרס של היחיד לאינטרס הכולל של החברה.
הערות שוליים
- ^ By Bargh, John A. Kazdin, Alan E. (Ed), (2000). Encyclopedia of psychology, Vol. 1. , (pp. 347-348). Washington, DC, US: American Psychological Association; New York, NY, US: Oxford University Press, xiv, 495 pp.