שמע ישראל
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/03/Shma.svg/350px-Shma.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/The_History_of_the_Bene-Israel_of_Indian.jpg/250px-The_History_of_the_Bene-Israel_of_Indian.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Judaism_in_Holon%2C_March_2024_12.jpg/220px-Judaism_in_Holon%2C_March_2024_12.jpg)
שמע ישראל הוא כינוי של פסוק בספר דברים: ”שְׁמַע יִשְׂרָאֵל ה' אֱלֹהֵינוּ ה' אֶחָד” (ו', ד), הנתפס ביהדות כהצהרת האמונה הבסיסית ביותר,[1] ולכן הוא נאמר בהזדמנויות שונות, בין שגרתיות - בכל בוקר וערב בקריאת שמע וכן לפני השינה (קריאת שמע שעל המיטה) - ובין קיצוניות, למשל במקרים של מוות. במוצאי יום כיפור נהוג לומר את פסוק שמע ישראל בסיום תפילת נעילה.
הפסוק ומשמעותו
[עריכת קוד מקור | עריכה]מבחינת תוכנו, הפסוק הוא קריאה לעם ישראל להכיר באלוהותו של ה' ולקבל את עול מלכותו, בהיותו אלוהיו של עם ישראל, ובהיותו אחד ויחיד (כתפיסת המונותאיזם). במקור אמר אותו משה רבנו במהלך נאומו לעם ישראל לפני מותו (ספר דברים, פרק ו'). הגמרא מציינת שהפסוק נאמר עוד לפני כן על ידי בני יעקב ליעקב לפני שנפטר:
אמר רבי שמעון בן לקיש: "וַיִּקְרָא יַעֲקֹב אֶל בָּנָיו וַיֹּאמֶר הֵאָסְפוּ וְאַגִּידָה לָכֶם" (בראשית, מ"ט, א') - בקש יעקב לגלות לבניו קץ הימין ונסתלקה ממנו שכינה.
אמר: "שמא חס ושלום יש במיטתי פסול, כאברהם שיצא ממנו ישמעאל וכאבי יצחק שיצא ממנו עשיו?"
אמרו לו בניו: "שְׁמַע יִשְׂרָאֵל ה' אֱלֹהֵינוּ ה' אֶחָד. כשם שאין בלבך אלא אחד, כך אין בליבנו אלא אחד."
באותה שעה פתח יעקב אבינו ואמר: "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד."
בספר התורה מופיע הפסוק "שמע ישראל" ובו האותיות עי"ן של "שמע" ודל"ת של "אחד" מוגדלות (אותיות רבתי). בעקבות כך הוא נדפס כך גם בחלק מהסידורים. לפי התלמוד הבבלי[2] חשוב להאריך ולדייק בהגיית המילה "אחד", בעיקר באות דל"ת, וזאת על מנת שלא ישתמע שאלוהי ישראל הוא אלוהים אחר (בעקבות החלפת האות דל"ת ברי"ש). הפסוק נתפס, עוד מימי התלמוד, כעיקר קריאת שמע, ולכן נוהגים להאריך בו במיוחד ולכוון בו יותר מבשאר הפרשיות.
הפסוק "שמע ישראל" מסמל לעיתים את הידיעה הבסיסית ביותר שכל יהודי צריך לדעת. כך, למשל, מציג ארגון יד לאחים ילדים לאם יהודייה ואב ערבי הגדלים בכפר ערבי כילדים יהודים שאינם יודעים לומר "שמע ישראל".[3] בשנת 2001 יצאה מפלגת ש"ס בקמפיין פרסום גדול להחדרת הכרת הפסוק שמע ישראל, לאחר שהרב עובדיה יוסף חלם שהמשיח אמר לו שהוא אינו בא כי יש מיליון ילדים שאינם יודעים את "שמע ישראל".[4]
האדמו"ר מקאליב הרב מנחם מנדל טאוב תיקן את אמירת "שמע ישראל" בסיום כל תפילה לזכר נספי השואה, וכמו כן הוא עודד אמירת "שמע ישראל" כזכר לנספי השואה בסיום עצרות המוניות בציבור הדתי והחרדי.[דרוש מקור] גם שמו של מכון ההנצחה לנספי השואה שיזם האדמו"ר מקאליב הוא "שמע ישראל", וכך גם שמה של האנציקלופדיה שיצאה מטעם המכון שבה רוכזו סיפורי האמונה ומסירות הנפש של הנספים.[דרוש מקור]
אמירה בעת מוות על קידוש השם
[עריכת קוד מקור | עריכה]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Stamp_of_Israel_-_Heroes_and_Martyrs_0.12IL.jpg/100px-Stamp_of_Israel_-_Heroes_and_Martyrs_0.12IL.jpg)
בתלמוד הבבלי מופיע סיפור מותו של רבי עקיבא, המדגים אמירת "שמע ישראל" בעת מוות על קידוש השם:
"בשעה שהוציאו את ר' עקיבא להריגה זמן קריאת שמע היה והיו סורקין את בשרו במסרקות של ברזל, והיה מקבל עליו עול מלכות שמיים. אמרו לו תלמידיו: רבינו, עד כאן? אמר להם: כל ימי הייתי מצטער על פסוק זה, "בכל נפשך", אפילו נוטל את נשמתך, אמרתי: מתי יבוא לידי ואקיימנו, ועכשיו שבא לידי ולא אקיימנו? היה מאריך באחד עד שיצתה נשמתו באחד. יצתה בת קול ואמרה: אשריך עקיבא שיצתה נשמתך באחד".
אמירת "שמע ישראל" בשעת מוות ובמיוחד במצבים של הקרבה עצמית, נחשבת בתורת הסוד כתיקון גדול ביותר לנשמת האדם ומכפרת על עוונות רבים, ונהוגה גם דורות רבים לאחר רבי עקיבא. במיוחד בתקופות מסעי הצלב, ובפוגרומים השונים.
בקינה על השואה שחיבר האדמו"ר מבאבוב הוא מציין את מסירת הנפש תוך אמירת "שמע ישראל": ”צעקתם ובכיותיהם, צפופים וסגורים בקרונים. כצאן לטבח יובלו לשרפה בכבשונים. קול שועם יזכר תמיד לפני שוכן מעונים. בקראם שמע ישראל, מסרו נפשם לאדוני האדונים”.
בדורנו התפרסם קצין צה"ל רועי קליין, אשר בקרב בבינת ג'בייל השתטח על רימון יד במטרה להציל את חבריו לפלוגה במהלך מלחמת לבנון השנייה וזעק "שמע ישראל" לפני שהקריב את חייו כדי להציל את חיי חבריו.
במוזיקה היהודית והישראלית
[עריכת קוד מקור | עריכה]הפסוק שמע ישראל הולחן ובוצע על ידי צביקה פיק בפסטיבל הזמר החסידי בשנת 1972 וזכה במקום השלישי. כעבור זמן קצר ביצע הזמר מרדכי בן-דוד לחן זה והכלילו באלבום הבכורה שלו שיצא בשנת 1973. ב-2022 הוציא יעקב שוואקי יחד עם נפתלי שניצלר קאבר נוסף לשיר.[5]
הביטוי "שמע ישראל" הוא המוטיב הבולט בשירה של שרית חדד "כשהלב בוכה" (מילים: יוסי גיספן).[6] שמו של אלבום הסולו הראשון של הזמר מוקי הוא "שמע ישראל".
ראו גם
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ברכות קריאת שמע
- עיקרי האמונה היהודית
- שהאדה (המקבילה באסלאם)
- הצטלבות (המקבילה בנצרות)
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- רוני מגידוב; מיכל שמחון, "שמע ישראל ה' אלהינו ה' אחד", באתר "מקראנט"
פסוק שמע ישראל ריקוד וניגון בביצוע רבי מנחם מנדל טויב-טאוב אדמו"ר מקאליב והראש"ל הרב מרדכי אליהו והנדיב והנגיד והבנקאי איל ההון ר' אדמונד ספרא
השיר בביצוע הזמר ר' מרדכי בן דוד ורדיגר ביידיש ה' אלוקינו ה' אחד עם מילים נוספות
תפילת שמע ישראל בביצוע הזמר והפייטן ר' זכריה ג'קי מקייטן
שמע ישראל בביצוע האדמו"ר מקאליב והראש"ל הרב מרדכי אליהו והנדיב והנגיד ספרא
השיר בביצוע הזמר מרדכי בן דוד ורדיגר ביידיש ה' אלוקינו ה' אחד עם מילים נוספות
תפילת שמע ישראל בביצוע הזמר והפייטן זכריה ג'קי מקייטן
תפילת שמע ישראל בביצוע הזמר והפייטן איציק קלה
- דוד דב לבנון, שמע ישראל - קבלת עול מלכות שמים, באתר "ישיבה"
- שְׁמַע יִשְׂרָאֵל ה' אֱלֹהֵינוּ ה' אֶחָד - נוסח קריאת שמע כולל הלכות והסברים
- מידע על שמע ישראל בקטלוג הספרייה הלאומית
- שמע ישראל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ פירושה של קריאת שמע המקראית, באתר lib.cet.ac.il
- ^ תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י"ג, עמוד ב'
- ^ מי לא יצעק השנה "שמע ישראל", 26 בספטמבר 2006, באתר "יד לאחים".(הקישור אינו פעיל, 23.2.2020)
- ^ 5 שנים להתגלות המשיח למרן בחלום, י"א בתמוז תשס"ו (7 ביולי 2006), באתר "השם1.נט(הקישור אינו פעיל, 23.2.2020)
- ^
מחרוזת רוק ישראלי, בביצוע יעקב שוואקי, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 9:42)
- ^ מילות השיר כשהלב בוכה - שרית חדד
חיי הקהילה היהודית | ||
---|---|---|
תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי | ![]() |
תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין • פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות | |
מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא | |
דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות | |
ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים • כתב מגידות | |
תפקידים היסטוריים | אב הכנסת | |
קריאת שמע | ||
---|---|---|
פרשיות קריאת שמע | שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • והיה אם שמוע • פרשת ציצית | |
ברכות קריאת שמע | ברכות קריאת שמע • ברכת יוצר • ברכת מעריב • ברכת אהבה • ברכת הגאולה • ברכת השכיבנו | |
זמני קריאת שמע | תפילת שחרית • תפילת ערבית • תחילת זמן קריאת שמע • סוף זמן קריאת שמע • קריאת שמע על המיטה | |
שונות | אל מלך נאמן • ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד • ברכת ברוך ה' לעולם • המלאך הגואל • תפילת ותיקין • משיכיר • שעות זמניות |