מתוך ויקימילון, מיזם רב לשוני ליצירת מילון חופשי שיתופי.
ערך זה עוסק במילה. לערך העוסק בראשי התיבות; ראו א"ח .
יש להוסיף לדף זה את הערך: אָח (מילת קריאה).
ניתוח דקדוקי
כתיב מלא
אח
הגייה *
akh
חלק דיבר
שם־עצם
מין
זכר
שורש
א־ח־י/ה
דרך תצורה
נוטה על משקל קְטִי
נטיות
אֲחִי־ או אַח־; ר׳ אַחִים, ר׳ אֲחֵי־; כ׳ אָחִי, אָחִיךָ, אֲחִיכֶם, אַחַי, אַחֶיךָ, אֶחָיו, אֲחֵיכֶם
לשון המקרא קרוב משפחה החולק בדמות האב או האם .
לשון המקרא בהשאלה: פרט מאותה קבוצת השתייכות.
”וְהָיוּ הַכְּרֻבִים פֹּרְשֵׂי כְנָפַיִם לְמַעְלָה סֹכֲכִים בְּכַנְפֵיהֶם עַל-הַכַּפֹּרֶת וּפְנֵיהֶם אִישׁ אֶל-אָחִיו אֶל-הַכַּפֹּרֶת יִהְיוּ פְּנֵי הַכְּרֻבִים.“ (שמות כה , פסוק כ )
מי שמקצועו ועיסוקו טיפול בחולים או ככח עזר בבתי חולים .
בין מקצועות הרפואה השונים המשמשים בבתי חולים עובדים גם אחים .
מקביל לשפות שמיות נוספות: אכדית: aḫu ; אוגריתית: 𐎀𐎃 (אַחֿ);[ 1] פיניקית: 𐤀𐤇 (אח);[ 2] ארמית: אַחָא; ערבית: أَخ (אַח'); געז: እኍ (אֵחֻ). ככל הנראה מפרוטו-שמית ʔaḫw .
צורת הרבים אַחִים ; בעברית חדשה צורה נבדלת אַחָאִים לאחים ואחיות יחד (siblings ).
ניתוח דקדוקי
כתיב מלא
אח
הגייה *
akh
חלק דיבר
שם־עצם
מין
נקבה
שורש
דרך תצורה
נטיות
ר׳ אַחִים; אַח־
אח בוערת באמצעות נפט.
לשון המקרא תנור חימום , מתקן לחימום החדר באמצעות דלק .
”וְהַמֶּלֶךְ יוֹשֵׁב בֵּית הַחֹרֶף בַּחֹדֶשׁ הַתְּשִׁיעִי וְאֶת־הָאָח לְפָנָיו מְבֹעָרֶת. וַיְהִי כִּקְרוֹא יְהוּדִי שָׁלֹשׁ דְּלָתוֹת וְאַרְבָּעָה יִקְרָעֶהָ בְּתַעַר הַסֹּפֵר וְהַשְׁלֵךְ אֶל־הָאֵשׁ אֲשֶׁר אֶל־הָאָח עַד־תֹּם כָּל־הַמְּגִלָּה עַל־הָאֵשׁ אֲשֶׁר עַל־הָאָח .“ (ירמיהו לו , פסוקים כב – כג )
בחורף מומלץ להדליק את האח .
מופיעה במקרא שלוש פעמים בלבד, כולן בצמד הפסוקים לעיל.
המילה אינה קיימת בשפות שמיות וכנראה מקורה מצרי - "עֲ'ח" שימשה במצרים-הקדומה בהוראת כלי לבישול, טיגון ופולחן[ 1] . השוו, אֲחְ-תְ ꜣḫ.t בהוראת אש.
ערך בוויקיפדיה:
קמין
תמונות ומדיה בוויקישיתוף:
אחים
ניתוח דקדוקי
כתיב מלא
אוח
הגייה *
o akh
חלק דיבר
שם־עצם
מין
זכר
שורש
דרך תצורה
משקל קֹטֶל
נטיות
ר׳ אֹחִים
אוח מצוי
מין עוף דורס לילה , השייך לסוג Bubo.
”וְרָבְצוּ-שָׁם צִיִּים וּמָלְאוּ בָתֵּיהֶם אֹחִים וְשָׁכְנוּ שָׁם בְּנוֹת יַעֲנָה וּשְׂעִירִים יְרַקְּדוּ-שָׁם“ (ישעיהו יג , פסוק כא )
אונומטופאית. מילה יחידאית במקרא. אכדית: הֻאַ ḫū’a - עוף לילי.
בתרגום יונתן, "אוֹחִין" - "וְיִשרְיָן תַמָן תָמוָן וְיִתמְלוֹן בָתֵיהוֹן אוֹחִין ". (תרגום לישעיה יג,כא)
רסע"ג ,יונה אבן ג'נאח, רד"ק ובעקבותיהם בן יהודה פירשו 'אוח' בהוראת: נמיה , בן יהודה הוסיף כי: "גזניוס, פירסט ואחרים פרשו שהוא עוף הדורס הנקרא בגרמנית": (Eule ) , וגם (Uhu ,בהגיית אֻחֻ!) - שניהם בהוראת סוגי ינשוף .
ערך בוויקיפדיה:
אוח טקסונומיה בוויקימינים:
Bubo תמונות ומדיה בוויקישיתוף:
אוח
↑ משה דוד קאסוטו, אנציקלופדיה מקראית: אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו , מוסד ביאליק, 1950, ערך "אח" עמ' 193