Huszárik Zoltán
Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. |
Huszárik Zoltán (Domony, 1931. május 14. – Budapest, 1981. október 14.) Balázs Béla-díjas és posztumusz Kossuth-díjas magyar filmrendező, forgatókönyvíró, dramaturg, grafikus. Lánya Huszárik Kata Jászai Mari-díjas színésznő.
Huszárik Zoltán | |
![]() | |
Huszárik Zoltán domonyi bronz szobra{{-}}(Fotó:Horváth Adrienne | |
Született | Huszárik József Zoltán 1931. május 14.[1][2][3] |
Elhunyt | 1981. október 15. (50 évesen)[1][2] Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa |
|
Élettársa | Nagy Anna |
Gyermekei | egy gyermek: Huszárik Kata (1971) (édesanyja Nagy Anna) |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Színház- és Filmművészeti Főiskola (1960) |
Kitüntetései |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Huszárik Zoltán témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Életpályája
szerkesztésDomonyban született. Mindössze kétéves volt, amikor édesapja meghalt. A József nevet középiskolás korában hagyta el[6] („…a Józsefet átadtuk az elmúlásnak, vagy inkább az emlékeinknek” – írta későbbiekben édesanyjának). Gimnáziumi tanulmányait Aszódon, a Petőfi Sándor nyolcosztályos gimnáziumban végezte. Tanárai nagy hatással voltak rá, mint például Schéner Mihály festő. Innen három helyre is sikeresen felvételizett: a szegedi orvosi karra, a Képzőművészeti Főiskolára, és a Színház- és Filmművészeti Főiskola filmrendezői szakára. Ő ez utóbbit választotta, ahova 1950-ben vették fel, azonban – a család minden alapot nélkülöző kuláklistára kerülése miatt – 1952-ben eltávolították. 1959-ig járta sajátos, tehetségéhez méltatlan, de a művészetét mégis érlelő kálváriáját: volt földműves a szülőfalujában, olajbányász Bázakerettye olajmezőin, dekoratőr az ikladi Ipari Műszergyárban, dolgozott a Borsod megyei Tanács művészeti előadójaként is, majd 1957 után már megengedték, hogy világosító legyen a filmgyárban. Részt vett a városligeti Vajdahunyad várának restaurálásában, illetve közreműködött több rajzfilm elkészítésében (pl. A két bors ökröcske, 1955).
Az Elégiának számomra az a legnagyobb haszna, hogy a forgatás során olyan kollektívát sikerült kialakítanunk Tóth János operatőrrel, Durkó Zsolt zeneszerzővel, Morell Mihály vágóval és Csonka Ferenc hangmérnökkel, amely – ha új filmet rendezhetek – állandó marad.
(Forrás: mma.hu)
1959-ben visszatérhetett a főiskolára (negyedéves hallgatóként rehabilitálták), Máriássy Félix legendás osztályába. Vizsgafilmje a Játék volt, mellyel azonnal kitűnt. Leonardo Fioravanti, a római filmfőiskola (Centro Sperimentale di Cinematografia ) akkori igazgatója is felfigyelt rá – ennek köszönhette, hogy elfogadták. 1961-ben szerzett filmrendezői diplomát. Első alkotásai rövidfilmek voltak, már ezek érett művészt, kifejező képi megoldásokat mutattak. Egyik (újra)alapítója volt – elsősorban évfolyamtársaival – a fiatal filmművészek Balázs Béla Stúdiójának.[7] Itt készítette el az Elégia című rövidfilmjét, ami a kiugrást jelentette számára 1965-ben. Egy újfajta filmes látásmódot teremtett, amellyel elnyerte az Oberhauseni Filmfesztivál kiemelt fődíját. Első játékfilmjével, a Krúdy Gyula világát szuverén módon, mégis hitelesen megidéző Szindbáddal (1971) a kortárs filmművészet halhatatlanjai közé emelkedett. Mindkét nagy sikerű film - ahogy többi alkotása is – egy filmtörténeti korszakban alkotók páratlan együttműködésén is alapult, amiben Huszárik Zoltán személyisége és sorsa is megnyilatkozott.
Huszárik Zoltán műveiben gyakran és nyomatékosan megjelenik az elmúlás gondolata, a halál. Asszociációkra építve vált ki erős érzelmi hatást a nézőben. Ezt a motívumvilágot dolgozza fel az 1977-ben készült A piacere (Ahogy tetszik) rövidfilm is, amely Major János sírkőfelvételeinek hatására[8] született. Utolsó alkotásában, a Csontváry című filmben a különcnek tartott festőzseni és saját művészi portréját, hitvallását formálta eggyé, sajátos módon ábrázolva a művészegyéniség és a kor viszonyát.
Képi kultúráját, grafikus művészetét színház- és filmdíszlettervezőként is alkalmazta saját filmjeiben és könyvek illusztrátoraként is. Néha kisebb szerepeket vállalt egy-egy játékfilmben: Zöldár (r.: Gaál István), Budapesti mesék (r.: Szabó István), Holnap lesz fácán (r.: Sára Sándor), stb., illetve színházban, rádióban is rendezett.
1981-ben Budapesten, hirtelen, mindössze 50 évesen hunyt el.
Magánélete
szerkesztésFeleségei: Melczer Annamária orgonista, majd pedig Móger Ildikó táncos, koreográfus voltak. Lánya, Huszárik Kata színésznő Nagy Anna színésznőtől született.[9]
Emlékezések
szerkesztésÁgh István így vallott Huszárik Zoltán filmjeinek titkáról: „Stílusa egységes, mert mindig a halálba futó életről szól. Cselekménytelen, mert a lélek történetét kutatja, akár a költészet, képzőművészet és a zene. A motívumok eltűnnek és felbukkannak egyre tragikusabban; megunhatatlanok, mint a tenger, zöld rét és élet.”
1981–82-ben Fehér György filmrendező Emlékfilm címmel portréfilmet szeretett volna forgatni Huszárik Zoltán és Latinovits Zoltán emlékére, de a munkálatok elakadtak. Az elkészült anyagok sok már Huszárik-portréfilmben (pl. Mátis Lilla: Elégia Huszárik Zoltánról, 2002) felhasználásra kerültek, illetve egy Zolnay Pál portréfilm (Dialógus, 2013) is készült belőle Székely Orsolya szerkesztésében.[forrás?]
Huszárik-breviárium címmel készült film halálának egyéves évfordulójára (1982). A filmben fel-, és megidézik Huszárik Zoltán szinte egész pályafutását, bejátszva jeleneteket és riportokat fontosabb filmjeiből vagy azok forgatásáról, színészként Szabó István Budapesti mesék című filmjében, de az összeállításban magánemberként is megmutatkozik.[10]
1984-ben jelent meg a Filmbarátok Kiskönyvtára – kortársaink a filmművészetben című sorozat keretében Zay László Huszárik kismonográfiája. Ugyanebben az évben a Magyar Televízió Fiatal Művészek Stúdiójának támogatásával – Mohi Sándor rendezésében – Huszárik néni címmel portréfilm is készült, amelyet csak 1987-ben mutattak be.[forrás?]
1985-ben, Fóton, a Mafilm telepének parkjában helyeztek el a filmrendezőre emlékező, nonfiguratív mészkő emlékkövet, mely Mészáros Dezső alkotása.[11] Ugyanebben az évben grafikáival illusztrált emlékfüzet jelent meg a rendezővel, Fodor László szerkesztésében.[forrás?]
1986-ban a Petőfi Irodalmi Múzeumban Hommage à Huszárik Zoltán címmel emlékkiállítást szerveztek, amelyhez Lencsó László szerkesztésében egy Huszárik Zoltán grafikáival illusztrált katalógus is megjelent.[forrás?]
1990-ben a Szabad Tér Kiadó gondozásában, Lencsó László szerkesztésében Huszárik-breviárium címmel emlékkötetet adtak ki írásaiból.[forrás?]
2002-ben az Elégia Huszárik Zoltánról című film-etológiájában emlékezett meg gazdag életművéről és költői személyiségéről Mátis Lilla rendező és Jankura Péter operatőr, Durkó Zsolt filmzenéjének segítségével.[12][13]
2006-ban a Magyar Filmtörténeti Fotógyűjtemény Alapítvány gondozásában Szindbád, a halhatatlan címmel album jelent meg a rendezőről.[forrás?]
Születésének 80. és halálának 30. évfordulóján, 2011-ben Huszárik Kata és édesanyja, Nagy Anna felhívást tettek közzé a „Huszárik Zoltán Alapítvány” létrehozására. Céljuk, hogy a filmrendező szülőházában, Domonyban, méltó helyre kerüljenek rajzai, hiszen kevesen tudják, hogy nemcsak rendező, de kiváló grafikus is volt.[14] Az alapítványt neves művészek és közéleti személyiségek hozták létre,[15] melynek 2016 februárjában érkezett meg a jogerősítő végzése.[16]
2012-től a NMHH Médiatanács a Magyar Média Mecenatúra Program keretében Huszárik Zoltán Kisjátékfilmes és kísérleti filmes pályázat címmel hirdeti meg azok gyártási támogatását.[17]
2013-ban, halálának 32. évfordulója (október 14.) alkalmából, szülőfalujában, Domonyban felavatták Monori Sebestyén szobrászművész róla készült bronz mellszobrát, illetve a községi művelődési ház ünnepélyesen felvette a művész nevét.[18]
A 2018-as Ünnepi könyvhétre adta ki az MMA Kiadó a Talán mindenütt voltam - Huszárik Zoltán című könyvet, amiben Gelencsér Gábor tanulmánya mellett Huszárik Zoltán válogatott írásai és interjúi olvashatók.[19][20] (A könyv mellékleteként egy új portréfilm is napvilágot látott In Memoriam Huszárik Zoltán címmel, újra Mohi Sándor rendezésében.)[forrás?]
Filmográfia
szerkesztésJátékfilmek
szerkesztésRendező
szerkesztésSzínész
szerkesztés- Zöldár (1965)
- Holnap lesz fácán (1974) ... Fotós
- Budapesti mesék (1976)
- Ékezet (1977)
Tévéfilmek
szerkesztésRendező
szerkesztés- A dolgok eredete (1968)
- Amerigo Tot (1969)
- Törvényt teremtő mesterek (1974)
- Négy műsoretűd az MTV Közművelődési Főszerkesztősége számára: Maszkok, álarcok, Ékszerek, Pénz és kereskedelem, Művészet és mágia
- Két lírai riport az MTV Irodalmi és Drámai Főosztálya számára: (Ladányi Mihály, 1976, Kormos István 1977)
Színész
szerkesztés- Koplalóművész (1975)
Rövidfilmek
szerkesztés- Játék (1959-főiskolás vizsgafilmje)
- Elégia (1965)
- Groteszk (1963)
- Egy mentőorvos naplójából (1967)
- Heten a hegy ellen (1968)
- Hegyi kiképzés (1968)
- Ugye te is akarod? (1968)
- Capriccio (1969)
- Tisztelet az öregasszonyoknak (1971)
- A piacere (1976)
Rádió
szerkesztés- Rádiószínház – Szegény Yorick (rádióra alkalmazta: Marsall László; közreműködők: Kormos István és Dégi István; rendező: Huszárik Zoltán) 1979.[21]
- Füst Milán, Tóbiás Áron: Pegazus istállója – Szavakból épített katedrálisok (rádióra alkalmazta: Tóbiás Áron; közreműködők: Dégi István és Nagy Anna; szerkesztő: Puskás Károly; rendező: Huszárik Zoltán) 1980.[22]
Díjai
szerkesztés- Oberhauseni nemzetközi filmfesztivál – kiemelt, kísérleti kategória fődíja (Elégia 1966)[23][24]
- Film- és tévékritikusok díja (Elégia 1966, Szindbád 1972 – nagydíj)[24][26]
- Elismerő oklevél, Velence (Amerigo Tot 1970.)[25]
- Miskolc város díja – a Kísérleti és játékfilm kategória díja és a Filmkritikusok díja ('Elégia 1966)[25]
- – a zsűri operatőri díja (Amerigo Tot, 1970)
- – (Tisztelet az öregasszonyoknak, 1973)
- Mannheim Nemzetközi Filmfesztivál Szakmai zsűri – a legjobb elsőfilmes rendezés díj (Szindbád, 1972)[24][25][27]
- Evangélikus Filmközpont – Joseph von Sternberg díj (Szindbád, 1972)[24][25]
- Cracow Film Festival – C.I.D.A.L.C. díj (Tisztelet az öregasszonyoknak 1973)[25][28]
- Balázs Béla-díj (1973)
- Atlantai Filmfesztivál – különdíj (Szindbád, 1973)[24]
- Auckland Nemzetközi Filmfesztivál szakmai zsűri – legjobb rendezés díja (Szindbád, 1973)[24][27]
- Milánó Nemzetközi Filmfesztivál Szakmai zsűri – Nagydíj „Agis Kupa” (Szindbád, 1973)[24][27]
- Atlanta Nemzetközi Filmfesztivál Szakmai zsűri – Arany Különdíj (Szindbád, 1973)[25][27]
- Barcelona – Aranyérem (Tisztelet az öregasszonyoknak, 1973)[25][29]
- Barcelona – Első díj (A Piacere 1977)[25]
- Érdemes művész (1978)
- Tampere Nemzetközi Rövidfilm Fesztivál – Grand Prix (A piacere, 1978)[25][30]
- Primus inter pares (I. Gála) – Magyar Művészetért Posztumusz Díj (1988.)[31]
- Kossuth-díj (posztumusz, 1990)
- Filmmúzeum „Nagy Film” – a legjobb magyar film (Szindbád 2010)[32]
- Magyar Örökség díj (2014) /posztumusz/[33][34][35]
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ a b BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ a b Proleksis enciklopedija (horvát nyelven)
- ↑ The Fine Art Archive. (Hozzáférés: 2021. április 1.)
- ↑ Czech National Authority Database. (Hozzáférés: 2023. szeptember 28.)
- ↑ Eifert János: Kedvesem! Boldog születésnapot!, 2011. augusztus 12.
- ↑ Vetési: Huszárik Zoltán – a rajzoló művész Archiválva 2014. május 12-i dátummal a Wayback Machine-ben, Dunakanyar Régió – Közéleti Újság Online Kiadása – 2013. október 16.
- ↑ filmkultura.hu A Balázs Béla Stúdió (hozzáférés: 2014. május 10.)
- ↑ Véri Dániel: „A halottak élén” – Major János világa Archiválva 2014. május 12-i dátummal a Wayback Machine-ben, 2013
- ↑ L. Horváth Katalin: Minden idők egyik legszebb magyar filmje 40 éves, HVG.hu – 2011. október 28.
- ↑ hmdb.hu Huszárik-breviárium (hozzáférés: 2014. május 10.)
- ↑ Köztéri szobrok adatbázisa: In memoriam Huszárik emlékkő Archiválva 2014. május 12-i dátummal a Wayback Machine-ben (hozzáférés: 2014. május 10.)
- ↑ Animare TV újság: Elégia Huszárik Zoltánról Archiválva 2014. május 18-i dátummal a Wayback Machine-ben (hozzáférés: 2014. május 17.
- ↑ Nemzeti Audiovizuális Archívum Elégia Huszárik Zoltánról Archiválva 2014. május 18-i dátummal a Wayback Machine-ben (hozzáférés: 2014. május 17.
- ↑ Huszárik Kata, Nagy Anna: Felhívás: A Huszárik Zoltán Alapítvány létrehozásáért, magyar.film.hu - 2011. október 14.
- ↑ A Huszárik Zoltán Alapítvány honlapja: Az Alapítvány tevékenysége[halott link] – (hozzáférés: 2016. június 5.)
- ↑ Örömmel értesítünk mindenkit... bejegyzés a Huszárik Zoltán Alapítvány hivatalos Facebook-oldalán – 2016. február 23.
- ↑ A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának blogja: Szélesedik a Magyar Média Mecenatúra program pályázati kínálata, 2012. július 10.
- ↑ MTI: Szobrot állítottak Huszárik Zoltán rendezőnek, hvg.hu – 2013. október 13.
- ↑ Kiállítás Huszárik Zoltán grafikáiból, magyar-muveszet.hu – 2018. május
- ↑ A Talán mindenütt voltam könyv borítóképe a Francia Új Hullám Kiadó Facebook-oldalán – 2018. május 24.
- ↑ Forgach András: Kemény dió ÉS LIV. évfolyam 44. szám, 2010. november 5.
- ↑ Pegazus istállója Archiválva 2016. augusztus 7-i dátummal a Wayback Machine-ben, Bartók Rádió, nava.hu – 2007. március 9.
- ↑ est.hu Elégia Archiválva 2014. május 12-i dátummal a Wayback Machine-ben – 2006. május 5.
- ↑ a b c d e f g Kis Márta: Az első magyar »képíró«, 2011. május 14.
- ↑ a b c d e f g h i j k N. N.: Huszárik Zoltán filmjei Filmvilág folyóirat 1982/01 6. oldal – 1982. január
- ↑ Huszárik Zoltán Archiválva 2014. május 12-i dátummal a Wayback Machine-ben – PIM OPAC (hozzáférés: 2014. május 10.)
- ↑ a b c d MaNDA magyar játékfilmek >SZINDBÁD
- ↑ IMDB Tisztelet az öregasszonyoknak (1971)Awards
- ↑ Melbourne International Film Festival Angelus Hungary, 1973 (MIFF 1974) (hozzáférés: 2014. május 17.)
- ↑ IMDB A piacere (1976) Awards
- ↑ Gubcsi Lajos: A Magyar Művészetért – 25 éves gyermekem, mek.hu – G Marketing & Média Kft., Budapest, 2013
- ↑ A Szindbád a legjobb magyar film, index.hu - 2010. november 18.
- ↑ magyarorokseg.hu Díjazottak táblázata Archiválva 2021. március 7-i dátummal a Wayback Machine-ben (hozzáférés: 2014. június 28.)
- ↑ PP: Átadták a Magyar Örökség-díjakat[halott link], PolgárPortál, magyar civil összefogás - 2014. március 23.
- ↑ A Magyar Örökség-díjak átadási ünnepsége (galéria) hirado.hu/MTI – 2014. március 23.
Források
szerkesztés- Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6422-X
- N. N.: Huszárik Zoltán (jegyzet) 12. oldal Filmvilág folyóirat 1982/01
- Zalán Vince Egy kelet-európai képíró – Huszárik Zoltán filmjeiről (portré), 1982/01 3–7. old.
- Lőcsei Gabriella: Árnyéksakk – Emlékezés a hetvenöt éves Huszárik Zoltánra, Archívum – Magyarnemzet – 2006. május 20.
- Rudolf Dániel: A magyar film Szindbádja – Huszárik Zoltán (1931-1981) (jegyzet), filmtekercs.hu – 2011. június 3.
- Huszárik Zoltán 80 éves lenne, prae.hu – 2011. június 13.
További információk
szerkesztés- Józsa Péter Pál: Huszárik halála az Elégia tükrében, Szózat havilap 2010. 7. szám, 2010. július
- Pócsik Andrea: Az első magyar „képíró”. Rendezőportrék: Huszárik Zoltán (Tanulmány), filmtett.ro – 2003. március 15.
- Dániel Ferenc: Rendezőportrék:Huszárik Zoltán, magyar.film.hu – 2004. május 13.
- Dániel Ferenc: Uránia-vetítés: 75 éve született Huszárik Zoltán, magyar.film.hu – 2006. május 18.
- Kelecsényi László: Nyolcvan éve született Huszárik Zoltán Életmű 360 percben, 168óra – 2011. május 25.
- Pintér Judit: 53 magyar film – Huszárik Zoltán: Szindbád – vendég: Sára Sándor (film), mma.hu – 2013. június 3.
- Magyar Nemzeti Digitális Archívum és Filmintézet Huszárik Zoltán (hozzáférés: 2014. május 17.)
- Zalán Magda: Fekete-fehér elégia Új Látóhatár XXXIII. évfolyam 3/4. szám (417–425. oldal), – 1982 (Újraközölve: Barátok a magosban portrékönyv, 75–85. oldal – 1995 (katalogus.dfmk.hu))
- Talán mindenütt voltam; szerk. Pintér Judit; MMA, Bp., 2018 + DVD (In memoriam Huszárik Zoltán; rend. Mohi Sándor)