„Linz” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
34. sor: | 34. sor: | ||
A békésebb évtizedekben Linz mint kereskedőváros járt az élen, hol a passaui püspök, hol a [[Babenbergek]] fennhatósága alatt. 1230 körül a várost a polgárok erődítménnyel vették körül, Linz ekkor kapott városi jogokat is. |
A békésebb évtizedekben Linz mint kereskedőváros járt az élen, hol a passaui püspök, hol a [[Babenbergek]] fennhatósága alatt. 1230 körül a várost a polgárok erődítménnyel vették körül, Linz ekkor kapott városi jogokat is. |
||
Amikor [[Hunyadi Mátyás]] magyar király és [[III. Frigyes]] császár között kitört a háború, III. Frigyes ide, Linzbe szorult vissza és itt is halt meg 1493-ban. |
Amikor [[Hunyadi Mátyás]] magyar király és [[III. Frigyes német-római császár|III. Frigyes]] császár között kitört a háború, III. Frigyes ide, Linzbe szorult vissza és itt is halt meg 1493-ban. |
||
Linz 1490-ben Felső Ausztria fővárosa lett, azonban a tartományi herceg sohasem tartotta székhelyét Linzben, Bécsben székelt. Linz a nemesek, gazdag polgárok, alsóbb papság városa maradt, püspökséget is csak [[II. József]] császártól kapott. |
Linz 1490-ben Felső Ausztria fővárosa lett, azonban a tartományi herceg sohasem tartotta székhelyét Linzben, Bécsben székelt. Linz a nemesek, gazdag polgárok, alsóbb papság városa maradt, püspökséget is csak [[II. József]] császártól kapott. |
A lap 2018. június 23., 23:01-kori változata
Linz | |||
![]() | |||
Linz látképe | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Felső-Ausztria | ||
Járás | Felső-Ausztria (1918–) | ||
Polgármester | Klaus Luger | ||
Irányítószám | 4010, 4020, 4030, 4040, 4047 | ||
Körzethívószám | 0732 | ||
Forgalmi rendszám | L | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 210 165 fő (2023. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 266 m | ||
Terület | 95,98 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Térkép | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése | |||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Linz weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Linz témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Linz (ejtsd [linc]) Ausztria Felső-Ausztria tartományának székhelye. 210 165 lakosával Bécs és Graz után Ausztria harmadik legnépesebb városa. Linzet sokáig acélvárosnak hívták, amit legnagyobb munkaadójának, a Voestalpine AG acélművének köszönhet, de számos környezetvédelmi és kulturális kezdeményezés született az elmúlt évtizedekben annak érdekében, hogy kulturális városként határozza meg magát. 2009-ben Linz volt Európa kulturális fővárosa Vilniusszal, Litvánia fővárosával együtt, ami nagy segítség volt ezekben a törekvéseiben. Ausztria fő gazdasági központjainak egyike.
Fekvése
Linz Felső-Ausztria keleti részén, a Duna két partján helyezkedik el. Észak-Dél irányban 18,6 km, kelet-Nyugat irányban 12,3 km a kiterjedése. A város a linzi medencében fekszik, nyugatról a Kürnbergi erdő és a termékeny Eferdingi medence, északról az 539 m magas Pöstlinghegy, a 927 m-es Lichtenhegy és a festői Mühl-negyed határolja.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Linz_%285%29.jpg/220px-Linz_%285%29.jpg)
A város keleti határa a Duna, mely északkeleti-délkeleti irányban félkörben átfolyik, majd határolja a várost. A várostól délre kezdődik az Előalpok vidéke.
Története
A település és környéke már a történelem előtti korban is folyamatosan lakott volt; a kő-és bronzkorszakkb egyaránt alakultak itt ki kisebb telepek, és e tekintetben a hely kedvező volt a dunai gázló számára is. A kelták a Freinberg magaslatára építettek "oppidum"-ot, a város eredeti "Lentia" (Csónak) nevét is ők adták, később ezt vették át a rómaiak is. Nevét is a rómaiak említették először 410- ben a római állami kézikönyvben Lentia néven. A Római Birodalom idején kezdetben polgárváros állt itt, később helyőrséget is vezényeltek Lentiába.
A várost a 6. században a bajorok erősítették meg az avarok ellen. Nagy Károly frank hadai innen indultak a kelet meghódítására, a hunok, avarok, magyarok is erre törtek utat nyugat felé.
A békésebb évtizedekben Linz mint kereskedőváros járt az élen, hol a passaui püspök, hol a Babenbergek fennhatósága alatt. 1230 körül a várost a polgárok erődítménnyel vették körül, Linz ekkor kapott városi jogokat is.
Amikor Hunyadi Mátyás magyar király és III. Frigyes császár között kitört a háború, III. Frigyes ide, Linzbe szorult vissza és itt is halt meg 1493-ban.
Linz 1490-ben Felső Ausztria fővárosa lett, azonban a tartományi herceg sohasem tartotta székhelyét Linzben, Bécsben székelt. Linz a nemesek, gazdag polgárok, alsóbb papság városa maradt, püspökséget is csak II. József császártól kapott.
A város gyakran szerepelt a vallásháborúkban is. III. Ferdinánd és Rákóczi György 1645-ben itt kötötte meg az úgynevezett Linzi békét.
1645-ben linzben már jelentős gyár, a gyapjuszövőgyár is kialakult. A város sokat szenvedett a napóleoni hadaktól is. A napóleoni háborúk hatására Linzet 1828-1836 között hídfővé építették ki, Miksa főherceg pedig bástyákul 32, részben még ma is látható tornyot építtetett ki. 1825-1832 között itt építették meg Európa első lóvasútját is, mely 100 km-es távon Linz és Budweis (ma a csehországi Ceské Budejovice) között közlekedett. 1837-ben érkezett Linzbe az első dunai gőzhajó.
Ipara
Linz legfőbb iparága a vasipar. Itt találták fel a különleges, világhírű LD acélt. Linz másik fontos iparága a nitrogéngyártás, de erős textil és dohányipara is van, valamint hajógyártása is nevezetes.
Az elsők közt kezdtek itt tűzálló téglát gyártani. Ebből származik a város legnagyobb bevétele a turizmuson túl.[forrás?]
Látnivalók
- Fő tér (Hauptplatz)
- Szentháromság-szobor (1717)
- Városháza
- Weissenwolff-palota (1660)
- Városi plébániatemplom (Stadtpfarrkirche)
- Régi dóm (Alter Dom)
- Felső-Ausztriai Tartományi Múzeum (Oberösterreichisches Landesmuseum)
- Várkastély (15-17. sz.)
- Martinskirche
- Promenade
- Tartományi Színház (Landestheater)
- Tartományi székház (Landhaus)
- Erzsébet királyné szobra
- Landhauskirche (1752-1758)
- Orsolya-templom
- Népkert (Volksgarten)
- Opera (Musiktheater, épült 2013-ban)
- Püspöki palota (1721-1726)
- Irgalmas barátok temploma (1729)
- Új székesegyház (Neue Dom)
- Kapucinus templom (1660-1662): itt van eltemetve Montecuccoli
- Botanikus kert
- Pöstlingberg (539 m): a hegy csúcson áll a Szűz Mária hét fájdalmas Bazilika. Kedvelt kiránduló hely, ahonnan csodás panoráma van a Mühlviertel és Alpok, Linz városára. A Főtérről a hegyre menő 50-es villamos (Pöstlingbergbahn) végállomása a zarándoktemplom alatt található.
Közlekedés
Vasút
Az 1825-1832 között megnyitotta kapuit a lóvasút. Ez volt az első vasút az európai kontinensen és Gmunden keresztül Wels és Linz - České Budějovice településeket érintette. Ez a vasútvonal volt az, amely összekötötte a Duna folyót és a Moldvát és tette Linzet egy fontos közlekedési csomóponttá. Linz 1852-ben csatlakozott Kaiserin Elisabeth-Bahn vasúttársaság által épített München és Salzburg vasútvonalhoz. A város akkori déli végén létesült a Főpályaudvar 1880-ban. Az eredeti Linzer Hauptbahnhof épülete elpusztult a második világháborúban, ezért újat építettek 1945-1950-ben, majd 2000-2004 között ennek helyébe is egy új állomás épült a jobb közlekedési kapcsolatok kiszolgálása érdekében. A vasútállomás új épülete a nagyvonalú tervezés és világos hangulata alapján 2005 és 2011 között 7 alkalommal nyerte el a Közlekedési Klub Ausztria által a Legnépszerűbb és legszebb vasútállomás Ausztriában címet.
Pályaudvarok:
- Linz Hauptbahnhof
- Mühlkreis pályaudvar (1888) A Duna bal partján fekszik, és az északi régió vasútforgalmát szolgálja.
Közút
Linz egy fontos közlekedési csomópont. Az A1-es autópálya a várostól délre fut, amelyet A7-es autópálya köt össze délről, illetve északi folytatásában a S10-es autóút kapcsolja össze Prága felé. Az A7-es autópálya a városon is átvezet, ezért a jelentős napi forgalma mellett gyakori torlódások alakulnak rajta ki. A város alatt 3 jelentősebb alagút találhat: a Römerberg alagút a belvárosban (1967-ből), az A7-es autópályán Bindermichl Autobahneinhausung (2005-ből) 1062 m és 580 m hosszú városi alagút, a Mona-Lisa alagút (2000-ből) 750 m hosszú vasútvonal és Ebelsberg und Pichling városrészek alatt. Belvárosában a gyalogos zónák a közelmúltban kiterjesztésre kerültek, így a Fő tér (Hauptplatz) mellett számtalan óvárosi utca a gyalogos zóna része.
Duna hidak, hidak
- Nibelungen híd (1940)
- Vasúti híd: (1900)
- VÖEST híd: (1971)
- Steyregger híd: (1979)
- Ebelsberger híd (Traun folyó felett).
Parkolás
A belváros szélesebben vett övezetében korlátozott időtartamra (Kurzparkzonen) igénybe vehető, - általában 30, 90, 150 perces várakozással - fizető övezet került kijelölésre. A parkolásért naponta 8 és 18.30 között kell fizetni, szombaton 8-15.30 között. A Főpályaudvar környezetében mindennap 8-18.30. között fizetni kell.[2] A belvárosban a terek alatt kiterjedt többszintes mélygarázsok, a bevásárló központokhoz parkolóházak épültek, összesen 28 ilyen van a belvárosban.[3]
Közösségi közlekedés
A városban villamos, autóbusz és trolibusz közlekedés üzemel.
A 900 mm-es keskeny nyomtávolságú villamos története az 1880-ban alapított lóvasútig vezet vissza. Az elektromos megtáplálást 1897-ben kapta meg. A kezdetben egy vágányú villamost 1902-ben Ebelsbergig meghosszabbították, igaz a Traun hídon való áthaladásig 1929-ig várni kellett, mivel a korábbi híd nem bírta el a villamosokat. Ezt követően kisebb nyugati irányú fejlesztések és a vonalak kétvágányúsítása következett. 1973-ban hídépítés során megszűnt az Edelsbergig futó vonal. 1977-ben az Egyetemig hosszabbították a vonalat. 2002-től ismételten jár Edelsbergig villamos, amelyet 2005. szeptember 2-án solarCity-ig meghosszabbítottak. 2009. május 29-én a Pöstlingbergbahnt integrálták a villamoshálózatba. 2011. augusztus 13-ától a 3-as vonal ideiglenes végállomása a Doplerholz lett. A jövőben a 2-es vonalat Pichlingig, a 3-as és 4-es villamosokat Traun – Haid – Ansfelden/Kremsdorf Nettingsdorf felé kívánják meghosszabbítani.
1 | Egyetem – Auwiesen | 14,5 km | 35 megálló | egyirányú vezető állású szerelvény |
2 | Egyetem – solarCity | 18,5 km | 44 megálló | egyirányú vezető állású szerelvény |
3 | Landgutstraße – Doblerholz | 8,5 km | 18 megálló | egyirányú vezető állású szerelvény |
50 | Fő tér – Pöstlingberg | 4,1 km | 14 megálló | kétirányú vezető állású szerelvény |
Az első linzi trolibuszvonal – később O1 vonal – 1944. május 15-én indult el, 8,2 kilométer hosszú volt és Hessen - St. Martin között járt. A tízperces követéssel a járatok naponta 6:00-22:30 között közlekedtek. A felsővezeték megsérültek a második világháború légitámadásai alatt. A vonal helyreállítását követően 1945. szeptember 17-étől járat ismét a járat, amelynek útvonalát 1952-ben és 1963-ban meghosszabbíották. 1952-től járt a O2 viszonylat (ma 41-es). A városi közlekedés folyamatos átszervezésével és az egyes utcák forgalmi rendjének átépítésével egyetemben az útvonalak és irányok változtak.
41 | Hessenplatz – Baintwiese | 06:15–07:45 óra: 10 perces követés (csak iskola időben), 8:00-19:00 óra: 15 perces követés , 19:00 órától 30 perces követés |
43 | Hessenplatz – Traun Stadtfriedhof | 06:15–07:45 óra: 10 perces követés (csak iskola időben) |
45 | Stieglbauernstraße – Főpályaudvar (Buszpályaudvar) | 13:00–17:30 óra: 10 perces követés |
45A | Stieglbauernstraße – Froschberg | |
46 | Hafen – Froschberg | 13:00–17:30 óra: 10 perces követés |
Kultúra
Múzeumok
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6a/Linzcastle20050926.jpg/300px-Linzcastle20050926.jpg)
- Ars Electronica Center
- Városi múzeum
- Fogmúzeum
- Építészetháza
- Felső-Ausztriai állami múzeum
- Kastélymúzeum
- Modern művészetek háza
Színház
- Állami színház
- Phönix színház
- Kaméleon színház
- Pinceszínház
- Zeneszínház
Vallás
- Fontosabb templomok: Új Dom, Régi Dom, Stadtpfarrkirche, Wallfahrtsbasilika Pöstlingberg, Pfarrkirche Urfahr, Friedenskirche Urfahr, Martinskirche, Pfarrkirche Ebelsberg.
- Katolikus Privátegyetem
- Zsinagóga
Testvérvárosai
Berlin-Charlottenburg Németország (1995)
Linz am Rhein Németország (1987)
Halle an der Saale Németország, (1975)
České Budějovice[4] Csehország (1987)
Csengtu Kína (1983)
Gabès Tunézia (1977)
Kansas City USA (1988)
Gwangyang Dél-Korea (1991)
Linköping Svédország (1995)
Norrköping Svédország (1995)
Modena Olaszország (1992)
Nyizsnyij Novgorod Oroszország (1993)
San Carlos Nicaragua (1988)
Zaporizzsja Ukrajna (1983)
Tampere Finnország (1995)
Dunaújváros Magyarország (1992)
Fiume, Horvátország[5]
Média
1848-ban alapították a Linzer Zeitungot és a Volksblatt für Herzet.
1865-ben megjelent a Tagespost, azaz a napi posta.
A 20. században a rádiók is megjelentek: Radio FRO, KroneHit.
A televíziók: LT1 (magántelevízió), és több kábeltelevízió
Források
- Pethő Tibor-Szombathy Viktorː Ausztria ISBN 963 243 165 0
Jegyzetek
Ez a szócikk részben vagy egészben a Linz című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
- ↑ Bevölkerung zu Jahresbeginn nach administrativen Gebietseinheiten (Bundesländer, NUTS-Regionen, Bezirke, Gemeinden) seit 2002 (.ods). Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2023. február 26.)
- ↑ Parkolási zónák Linzben
- ↑ Parkolóházak, mélygarázsok Linzben
- ↑ Németül: Budweis
- ↑ testvértelepülések (horvát nyelven). www.rijeka.hr. [2011. július 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. december 23.)
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Linz című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
További információk
- Linz város hivatalos honlapja
- Linz magyar nyelvű útikalauz
- Linz
- Európa kulturális fővárosa 2009
- Panorámafotók
- Linz Donau[1]
Előző: Liverpool, Stavanger |
Következő: Pécs, Essen, Isztambul |