„Mezőkövesdi repülőtér” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
aNincs szerkesztési összefoglaló |
a Bottal végzett egyértelműsítés |
||
(27 közbenső módosítás, amit 18 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
{{Nincs forrás}} |
|||
{{Repülőtér infobox |
{{Repülőtér infobox |
||
|név=Mezőkövesdi repülőtér |
|név=Mezőkövesdi repülőtér |
||
| |
|saját név=Klementina |
||
|saját név 2= |
|||
|sajátnév2= |
|||
|kép= |
|||
|kép=Mezőkövesdi Repülőtér.jpg |
|||
|IATA= |
|IATA= |
||
|ICAO= |
|ICAO= |
||
|megnyitás_éve=1950-es évek eleje |
|megnyitás_éve=[[1950-es évek]] eleje |
||
|üzemeltető=Klementina Aero Klub |
|üzemeltető=Klementina Aero Klub |
||
|ország = {{Magyarország}} |
|ország = {{Magyarország}} |
||
12. sor: | 14. sor: | ||
|honlap_cím=http://www.bukkair.hu/ |
|honlap_cím=http://www.bukkair.hu/ |
||
|honlap_név=KLEMENTINA AEROKLUB |
|honlap_név=KLEMENTINA AEROKLUB |
||
| |
|szélességi fok= 47|szélességi ívperc= 49|szélességi ívmásodperc= 00|szélesség= É|hosszúsági fok= 20|hosszúsági ívperc= 38|hosszúsági ívmásodperc= 06|hosszúság=K |
||
|utasforgalom= |
|utasforgalom= |
||
|teherforgalom= |
|teherforgalom= |
||
|gépmozgás= |
|gépmozgás= |
||
| |
|kifutó szög 1=05/23 |
||
| |
|kifutó hossz 1=3500 |
||
| |
|kifutó burkolat 1=beton |
||
|kifutó szög 2= |
|||
|kifutó_szög2= |
|||
| |
|kifutó hossz 2=1000 |
||
| |
|kifutó burkolat 2=fű |
||
|kifutó szög 3= |
|||
|kifutó_szög3= |
|||
|kifutó hossz 3= |
|||
|kifutó_hossz3= |
|||
|kifutó burkolat 3= |
|||
|kifutó_burkolat3= |
|||
| pozíciós térkép = Magyarország |
|||
| szöveg pozíciója = balra |
|||
}} |
}} |
||
A '''Mezőkövesdi repülőtér''' (más néven Klementina) [[Mezőkövesd]] és [[Mezőkeresztes]] közigazgatási határán fekvő egykori |
A '''Mezőkövesdi repülőtér''' (más néven Klementina) [[Mezőkövesd]] és [[Mezőkeresztes]] közigazgatási határán fekvő egykori katonai repülőtér. Noha mind az [[M3-as autópálya (Magyarország)|M3]]-as autópálya, mind a [[Budapest]]–[[Miskolc]]-vasútvonal közel van, esélyt a fejlesztésre a közelben fekvő [[Debreceni nemzetközi repülőtér]] konkurenciája miatt csak a legutóbbi időkben kapott. |
||
==További adatok== |
== További adatok == |
||
* Területe: 657 hektár |
* Területe: 657 [[hektár]] |
||
* A guruló 21 méter széles, tehát alkalmas 1A, illetve 1B kategóriának megfelelő [[futópálya]] kialakítására. |
* A guruló 21 méter széles, tehát alkalmas 1A, illetve 1B kategóriának megfelelő [[Futópálya (repülés)|futópálya]] kialakítására. |
||
* A főpálya betonlapjai egymástól elmozdultak, ezért repülőgépek fel- és leszállására alkalmatlan (2008). |
* A főpálya betonlapjai egymástól elmozdultak, ezért repülőgépek fel- és leszállására alkalmatlan (2008). |
||
* Eredetileg rendelkezett vasúti bekötéssel is, de a síneket a térségben tevékenykedő fémtolvajok nagyrészt felszedték. |
|||
* Mivel eleve katonai céllal létesült, a környék közforgalmú útjairól való jó megközelíthetősége (valószínűleg) sosem volt igazán lényeges szempont a működésével kapcsolatban. A [[3-as főút (Magyarország)|3-as főút]] felől egy rossz állapotú betonozott úton, a [[3303-as mellékút (Magyarország)|3303-as út]] és a 33 111-es számú mellékút keresztezése felől pedig ugyancsak egy szilárd burkolatú, alsóbbrendű mellékúton érhető el. |
|||
==Története== |
==Története== |
||
⚫ | |||
⚫ | A bázis a [[Varsói Szerződés]] ellátó és tartalék repülőtereként üzemelt az [[1980-as évek]] közepéig. Szigorúan titkos katonai bázisként szerepelt, amire azért volt szükség, mert a korabeli elgondolások szerint háborús konfliktus esetén ide települtek volna a szovjet távolsági atombombázók. A légtér évente kétszer vált forgalmassá, amikor a szovjet csapatoknál eljött a váltás ideje, és a [[Tu–154]]-es személyszállító gépekkel a [[Szovjetunió]]ból utánpótlás érkezett. Szívesen szálltak le itt azok a hivatalos kiküldetésből hazaérkező magyar katonatisztek is, akik a [[Ferihegyi repülőtér|ferihegyi]] vámvizsgálatot szerették volna elkerülni a vámtisztviselők híján "tax free" módon üzemelő Klementinán. |
||
⚫ | |||
⚫ | A bázis a [[Varsói Szerződés]] ellátó és tartalék repülőtereként üzemelt |
||
A repülőtér [[2000]]-ig a [[Magyar Honvédség]] tulajdonában állt, ekkor vette át az [[ÁPV|ÁPV Rt.]] az üzemeltetést. |
A repülőtér [[2000]]-ig a [[Magyar Honvédség]] tulajdonában állt, ekkor vette át az [[ÁPV|ÁPV Rt.]] az üzemeltetést. Ekkorra azonban a már jó ideje használaton kívüli repülőtérnek csak a romjait vehette át. |
||
[[1999]]-ben készült egy hasznosíthatósági tanulmány, azonban a benne foglaltak |
[[1999]]-ben készült egy hasznosíthatósági tanulmány, azonban a benne foglaltak nem valósultak meg. A fejlesztést akadályozza az is, hogy a területet mindenekelőtt meg kellene tisztítani a földben található [[kerozin]]szennyeződéstől. |
||
[[Miskolc]], [[Eger]] és [[Mezőkövesd]] ezek után együtt pályáztak annak érdekében, hogy a repülőtéren fejlesztések történjenek, illetve, hogy megkaphassák a területet a magyar államtól. Ígéretek szerint a |
[[Miskolc]], [[Eger]] és [[Mezőkövesd]] ezek után együtt pályáztak annak érdekében, hogy a repülőtéren fejlesztések történjenek, illetve, hogy megkaphassák a területet a magyar államtól. Ígéretek szerint a 2008-tól 2013-ig tartó fejlesztési tervekbe már bekerülhetett volna a reptér helyzetének rendezése és esetleges fejlesztése. |
||
==További információk== |
|||
==Külső hivatkozások== |
|||
⚫ | |||
* [http://www.bukkair.hu Klementina Aero Klub] |
|||
{{Magyarország repülőterei}}{{portál|Közlekedés||Magyarország|-|}} |
|||
⚫ | |||
[[Kategória:Magyarország repülőterei]] |
[[Kategória:Magyarország repülőterei]] |
||
[[Kategória:Mezőkövesd]] |
[[Kategória:Mezőkövesd közlekedése]] |
||
[[Kategória:Megszűnt repülőterek]] |
A lap jelenlegi, 2023. március 4., 15:24-kori változata
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Mezőkövesdi repülőtér | ||||||||||
Klementina | ||||||||||
IATA: ICAO: | ||||||||||
Adatok | ||||||||||
Elhelyezkedés | Mezőkövesd![]() | |||||||||
Kiszolgált város | Mezőkövesd | |||||||||
Megnyitás | 1950-es évek eleje | |||||||||
Bezárás | nem ismert | |||||||||
Üzemeltető | Klementina Aero Klub | |||||||||
Futópályák | ||||||||||
| ||||||||||
Elhelyezkedése | ||||||||||
![]() | ||||||||||
![]() | ||||||||||
A Mezőkövesdi repülőtér weboldala | ||||||||||
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Mezőkövesdi repülőtér (más néven Klementina) Mezőkövesd és Mezőkeresztes közigazgatási határán fekvő egykori katonai repülőtér. Noha mind az M3-as autópálya, mind a Budapest–Miskolc-vasútvonal közel van, esélyt a fejlesztésre a közelben fekvő Debreceni nemzetközi repülőtér konkurenciája miatt csak a legutóbbi időkben kapott.
További adatok
[szerkesztés]- Területe: 657 hektár
- A guruló 21 méter széles, tehát alkalmas 1A, illetve 1B kategóriának megfelelő futópálya kialakítására.
- A főpálya betonlapjai egymástól elmozdultak, ezért repülőgépek fel- és leszállására alkalmatlan (2008).
- Eredetileg rendelkezett vasúti bekötéssel is, de a síneket a térségben tevékenykedő fémtolvajok nagyrészt felszedték.
- Mivel eleve katonai céllal létesült, a környék közforgalmú útjairól való jó megközelíthetősége (valószínűleg) sosem volt igazán lényeges szempont a működésével kapcsolatban. A 3-as főút felől egy rossz állapotú betonozott úton, a 3303-as út és a 33 111-es számú mellékút keresztezése felől pedig ugyancsak egy szilárd burkolatú, alsóbbrendű mellékúton érhető el.
Története
[szerkesztés]A repülőtér a Klementina nevű nagybirtok egykori területén, az 1950-es évek elején épült, katonai céllal. A repülőtéren 3500 méter hosszú és 80 méter szélességű futópályát alakítottak ki a hozzá tartozó gurulókkal, tankoló és nyűgöző helyekkel.
A bázis a Varsói Szerződés ellátó és tartalék repülőtereként üzemelt az 1980-as évek közepéig. Szigorúan titkos katonai bázisként szerepelt, amire azért volt szükség, mert a korabeli elgondolások szerint háborús konfliktus esetén ide települtek volna a szovjet távolsági atombombázók. A légtér évente kétszer vált forgalmassá, amikor a szovjet csapatoknál eljött a váltás ideje, és a Tu–154-es személyszállító gépekkel a Szovjetunióból utánpótlás érkezett. Szívesen szálltak le itt azok a hivatalos kiküldetésből hazaérkező magyar katonatisztek is, akik a ferihegyi vámvizsgálatot szerették volna elkerülni a vámtisztviselők híján "tax free" módon üzemelő Klementinán.
A repülőtér 2000-ig a Magyar Honvédség tulajdonában állt, ekkor vette át az ÁPV Rt. az üzemeltetést. Ekkorra azonban a már jó ideje használaton kívüli repülőtérnek csak a romjait vehette át.
1999-ben készült egy hasznosíthatósági tanulmány, azonban a benne foglaltak nem valósultak meg. A fejlesztést akadályozza az is, hogy a területet mindenekelőtt meg kellene tisztítani a földben található kerozinszennyeződéstől.
Miskolc, Eger és Mezőkövesd ezek után együtt pályáztak annak érdekében, hogy a repülőtéren fejlesztések történjenek, illetve, hogy megkaphassák a területet a magyar államtól. Ígéretek szerint a 2008-tól 2013-ig tartó fejlesztési tervekbe már bekerülhetett volna a reptér helyzetének rendezése és esetleges fejlesztése.