„Ilosvay Lajos” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
Nincs szerkesztési összefoglaló |
a Kategória:A Fiumei Úti Sírkertben eltemetett személyek automatikusan hozzáadva a Wikidata alapján |
||
(16 közbenső módosítás, amit 13 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
{{ |
{{Személy infobox |
||
|név=Ilosvay Lajos |
|||
|kép=Ilosvay Lajos.JPEG |
|||
|képméret=200px |
|||
|képaláírás= |
|||
|születési név= |
|||
|születési hely=[[Dés]] |
|||
|születési dátum=[[1851]]. [[október 31.]] |
|||
|halál helye=[[Budapest]] |
|||
|halál dátuma= [[1936]]. [[szeptember 30.]] {{életkor-holt|1851|10|31|1936|09|30}} |
|||
|nemzetiség= [[Magyarok|magyar]] |
|||
|házastárs= |
|||
|szakma=kémikus, <br />egyetemi tanár, <br />politikus |
|||
⚫ | |||
| munkái = |
|||
| díjak = |
|||
| kitüntetés = |
|||
⚫ | |||
}} |
}} |
||
⚫ | Nagyilosvai '''Ilosvay Lajos''' ([[Dés]], [[1851]]. [[október 31.]] – [[Budapest]], [[Budapest VIII. kerülete|Józsefváros]], [[1936]]. [[szeptember 30.]])<ref>Halálesete bejegyezve a Bp. VIII. ker. állami halotti akv. 1638/1936. folyószáma alatt.</ref> [[kémikus]], [[egyetemi tanár]], [[akadémikus]], a [[Magyar Tudományos Akadémia]] alelnöke, országgyűlési képviselő és államtitkár. [[1914]]-től [[1936]]-ig a [[Királyi Magyar Természettudományi Társulat]] elnöke. |
||
[[Kép:Dr. Ilosvay Lajos szobra a Műegyetemen.jpg|bélyegkép|240px|Szobra a [[Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem|Műegyetemen]]]] |
|||
⚫ | '''Ilosvay Lajos''' ([[Dés]], [[1851]]. [[október 31.]] – [[Budapest]], [[1936]]. [[szeptember 30.]]) [[kémikus]], [[egyetemi tanár]], [[akadémikus]], a [[Magyar Tudományos Akadémia]] alelnöke, országgyűlési képviselő és államtitkár. [[1914]]-től [[1936]]-ig a [[Királyi Magyar Természettudományi Társulat]] elnöke. |
||
Életrajzírója, [[Szőkefalvy-Nagy Zoltán]] szerint: |
Életrajzírója, [[Szőkefalvy-Nagy Zoltán]] szerint: |
||
26. sor: | 22. sor: | ||
== Élete == |
== Élete == |
||
Középiskolai tanulmányait [[Kolozsvár]]ott végezte, majd a budapesti tudományegyetemen [[gyógyszerész]]i diplomát, majd bölcsészeti doktorátust, később középiskolai tanári oklevelet szerzett. |
Ilosvay Lajos (1826–1900) megyei várnagy és Turbucz Amália (1830–1882) fiaként született. Középiskolai tanulmányait [[Kolozsvár]]ott végezte, majd a budapesti tudományegyetemen [[gyógyszerész]]i diplomát, majd bölcsészeti doktorátust, később középiskolai tanári oklevelet szerzett. |
||
1875-76 között [[Lengyel Béla (kémikus, 1844–1913)|Lengyel Béla]], 1876-80 között [[Than Károly]] mellett volt tanársegéd. Kiváló tudományos munkája miatt 1880-ban hosszabb külföldi tanulmányútra küldték, melynek során [[Heidelbergi Egyetem|Heidelbergben]] [[Robert Bunsen|Bunsen]], [[München]]ben [[Adolf von Baeyer|Baeyer]], [[Párizs]]ban pedig [[Marcellin Berthelot|Berthelot]] mellett dolgozott. 1882-ben a [[József Műegyetem]] meghívta az általános kémiai tanszék élére, [[Nendtvich Károly]] utódjául. 1882-től az általános kémia helyettes, 1883-tól nyilvános rendes tanára. 1886- |
1875-76 között [[Lengyel Béla (kémikus, 1844–1913)|Lengyel Béla]], 1876-80 között [[Than Károly]] mellett volt tanársegéd. Kiváló tudományos munkája miatt 1880-ban hosszabb külföldi tanulmányútra küldték, melynek során [[Heidelbergi Egyetem|Heidelbergben]] [[Robert Bunsen|Bunsen]], [[München]]ben [[Adolf von Baeyer|Baeyer]], [[Párizs]]ban pedig [[Marcellin Berthelot|Berthelot]] mellett dolgozott. 1882-ben a [[József Műegyetem]] meghívta az általános kémiai tanszék élére, [[Nendtvich Károly]] utódjául. 1882-től az általános kémia helyettes, 1883-tól nyilvános rendes tanára. 1886-tól 1893-ig a kar dékánja, 1900-tól 1903-ig a Műegyetem rektora volt. |
||
1917-ben nyugdíjba vonult, de megbízott vezetőként tovább vezette a tanszéket 1934-ig (tehát összesen 52 éven keresztül). |
1917-ben nyugdíjba vonult, de megbízott vezetőként tovább vezette a tanszéket 1934-ig (tehát összesen 52 éven keresztül). |
||
1891- |
1891. május 8-tól az [[Magyar Tudományos Akadémia|MTA]] levelező, 1905. május 12-től rendes tagja, 1916. május 4. – 1919. október 23. és 1925. május 7. – 1928. május 18. között alelnöke, 1914-től haláláig a [[Magyar Királyi Természettudományi Társulat]] elnöke volt. 1932-ben a Társulat tiszteletbeli tagjává választották és [[Szily Kálmán|Szily-érem]]mel tüntették ki. |
||
Jelentős szerepet játszott a kémiai oktatás fejlesztésében. 1910-től 1914-ig kormánypárti országgyűlési képviselő, 1914-17 között a vallás- és közoktatásügyi minisztérium államtitkára, 1927-től a [[felsőház]] tagja volt. [[Református]] vallású. |
Jelentős szerepet játszott a kémiai oktatás fejlesztésében. 1910-től 1914-ig kormánypárti országgyűlési képviselő, 1914-17 között a vallás- és közoktatásügyi minisztérium államtitkára, 1927-től a [[felsőház]] tagja volt. [[Református]] vallású. |
||
45. sor: | 41. sor: | ||
== Fontosabb munkái == |
== Fontosabb munkái == |
||
* Adatok az oxysulfocarbaminsavas ammonium sajátságaihoz… Egy. doktori értek. is. (Bp., 1875) |
|||
* ''Bevezetés a szerves chemiába'' (1905) |
|||
* A buziási József-forrás vegyi elemzése. (Értekezések a természettudományok köréből, 1876) |
|||
* ''A chemia alapelvei'' (1888) |
|||
* A luhi Margit-forrás vegyi elemzése. (Mathematikai és Természettudományi Közlemények, 1878) |
|||
* A budapesti világítógáz chemiai analysise 1876-ban. (Értekezések a természettudományok köréből, 1880) |
|||
* [http://real-eod.mtak.hu/2207/1/ErtekTermtudKorebol_11_24.pdf Adatok a carbonyl-sulphid – szénéleg-kéneg – physikai sajátságaihoz]. 1–2. (Értekezések a természettudományok köréből, 1880–1881) |
|||
* Sur les sels doubles préparés par fusion. Caractéres et role des sels doubles formés par fusion. Berthelot, Marcellinnel. (Comptes rendus des séances de l’Académie des sciences. Paris, 1882) |
|||
* A chemiai rokonság és a thermochemia. (Természettudományi Közlöny, 1883) |
|||
* A tudományos chemia állapota külföldön és hazánkban. 1–2. Kísérletek chemiai előadásokhoz. (Természettudományi Közlöny, 1884) |
|||
* A torjai Büdös-barlangról. I. L. előadása. (Népszerű természettudományi előadások gyűjteménye. 8. 48. Bp., 1885) |
|||
* Két újabb lámpa. (Természettudományi Közlöny, 1886) |
|||
* A chemia alapelvei. Monográfia és egy. tankönyv. Hetven rajzzal. (A Természettudományi Társulat kiadványai. 30. Bp., 1888) |
|||
* A nitrogén és oxigén térfogatának közelítő meghatározása a levegőben. A hidrogénchlorid – sósav – felbontása nátrium-amalgámmal. A hidrogénchlorid – sósav – synthesise és dissociatiója. (Természettudományi Közlöny, 1888) |
|||
* Az égés melléktermékeiről. 1–2. (Természettudományi Közlöny, 1889) |
|||
* Képződik-e az izzó platina körül ózon? – Képződik-e ózon a Bunsen-féle gázlámpa kis lángját ráfúvott levegővel lehűtjük? Van-e a láng közelében ózon? – Ózon-képződés léghűtés közelében. A nem hidrogénhez kötött kén kimutatása világító gázban. Ásványvizek összetétele. A Sarolta-forrás chemiai elemzése. (Természettudományi Közlöny, 1890) |
|||
* A budai keserűvizeknek eddig ki nem mutatott alkotórészei. (Természettudományi Közlöny, 1892) |
|||
* [http://real-eod.mtak.hu/3945/ Levegőben, égéskor keletkező nitrogéntartalmú melléktermékek mennyiségi meghatározása.] Akadémiai székfoglaló. (Elhangzott: 1892. dec. 12.; megjelent: Értekezések a természettudományok köréből. 23. 1. Bp., 1893; kivonatosan: Akadémiai Értesítő, 1892 és Természettudományi Közlöny, 1892) |
|||
* Budapest ásványos vizei és fürdői. (Az Osztrák–Magyar Monarchia írásban és képben. Magyarország. III. köt. Bp., 1893 és külön: Bp., 1893) |
|||
* A szerves chemia hajdan és most. 1–2. Adalék a kálium-nitrit, általában vízben oldható nitritek térfogatos elemzéséhez. Az okszerű táplálkozás. (Természettudományi Közlöny, 1893) |
|||
* Lavoisier emléke. Adalék a levegő összetételéhez. A levegő elemzésének eredményei. A levegőben és a levegőbeli csapadékokban foglalt hydrogénperoxidokról. (Természettudományi Közlöny, 1894) |
|||
* Az ózon és ammonia egymásra hatásakor keletkező termékekről. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1894) |
|||
* A torjai Büdös-barlang levegőjének chemiai és fizikai vizsgálata. Két képpel. (A Természettudományi Társulat kiadványa. Bp., 1895) |
|||
* Nendtvich Károly emlékezete. (Akadémiai Értesítő, 1895) |
|||
* Ózon hatása ammóniára. Salétromossav és hydrogénperoxid egymásra hatása nagy hígításban. Kémszer hydrogénperoxidra. (Természettudományi Közlöny, 1895) |
|||
* Hydrogénperoxid és salétromossav hatása egymásra nagyon híg oldatban. Az ózon és ammonia egymásra hatásakor keletkező termékekről. A hydrogénperoxid új kémlőszerei. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1895) |
|||
* Új adat a budai keserűvizek alkotásához. (Természettudományi Közlöny, 1896) |
|||
* Új adat a budai keserűvizek ismeretéhez. (Földtani Közlöny, 1896) |
|||
* Than Károly chemiája. (Budapesti Szemle, 1897) |
|||
* A luhi Margit-forrás újabb vizsgálatáról. A Balaton vizének chemiai elemzése. (Természettudományi Közlöny, 1898) |
|||
* A Balaton vizének chemiai viszonyai. (A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei. I. köt. A Balaton tónak és környékének physikai földrajza. Bp., 1898) |
|||
* Közönséges phosphortól mentes gyufa feltalálására nemzetközi pályázat. A „Margit” alkalifém-hydrocarbonátos víz újabb chemiai elemzése és képződésének körülményei. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1898) |
|||
* Ammoniás cuprooldat készítése hydroxylaminnal. Az ózon újabb kémszeréről. (Természettudományi Közlöny, 1899) |
|||
* Bunsen Róbert Vilmos emlékezete. Jelentés az atomsúly megállapítására kiküldött német bizottság javaslatáról. Acetylén kimutatásához szükséges ammoniás cuprooldat készítése hydroxylaminnal. A phenylendiaminok mint az ózon kémszerei. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1899) |
|||
* A műszaki chemia hazánkban. A hydrazinnal készített ammoniás cuprooldat sajátságairól. (Természettudományi Közlöny, 1900) |
|||
* Emlékezés Berthelot 50 éves jubileumára. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1902) |
|||
* Bevezetés a szerves chemiába. I. köt. A szénhidrogének. Monográfia és egy. tankönyv. Bordázott gerincű félbőrkötésben, körben aranyozott élmetszéssel. (Bp., 1905) |
|||
* Az elméleti chemia újabb haladásáról. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1905) |
|||
* Pályázat hidraulikus kötőanyagok vizsgálatára. A szénhidrogének a gyakorlati életben. A szerves chemia elemei. (Természettudományi Közlöny, 1905) |
|||
* A szén vegyületei oxigénnel. A Nobel-díjjal kitüntetett természettudósok: Lenard Fülöp, Baeyer Adolf és Koch Róbert. Aujeszky Aladárral és Zemplén Győzővel. (Természettudományi Közlöny, 1906) |
|||
* Az elemek átváltozásáról. A zinkmethyllel készített methan jódtartalmáról. Mendelejev Dimitrij Ivanovics. Moissan Henri. (Természettudományi Közlöny, 1907) |
|||
* Görgey Artur: A kókuszolaj szilárd és folyékony zsírsavjairól. 1–3. Über die festen, flüchtigen, fetten Sauren des Coconussöles. Ford. és közli I. L. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1907 és külön: Bp., 1907) |
|||
* Than Károly. A szerves chemia némely sikerei és sikertelenségei. (Természettudományi Közlöny, 1908) |
|||
* A természettudományoknak, különösen a chemiának tanításáról a szabad tanítás iskolájában. (Népművelés, 1908) |
|||
* Poincaré véleménye Bolyai Jánosról. (Természettudományi Közlöny, 1909) |
|||
* A hydrokénessav, illetőleg a zinkhydrosulfit néhány alkalmazása. Akadémiai székfoglaló. (Elhangzott: 1909. jún. 14.; megjelent: Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1909) |
|||
* A kolloidok természettudományi jelentősége. (A magyar orvosok és természetvizsgálók nagygyűlésének munkálatai, 1910) |
|||
* A zinkhydrosulfit némely alkalmazása. (Természettudományi Közlöny, 1910) |
|||
* A kékszínű molybdenoxyd két új módosulatáról. Scheitz Pállal. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1910) |
|||
* Than Károly másodelnök emlékezete. (Az MTA elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek. 16. 1. Bp., 1912 és külön: Bp., 1912) |
|||
* Berthelot Marcellin emlékezete. (Az MTA elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek. 16. 3. Bp., 1912 és külön: Bp., 1912) |
|||
* Kalecsinszky Sándor emlékezete. (Földtani Közlöny, 1912) |
|||
* Az elemek keletkezése, fejlődése és átváltozása. A szagot előidéző vegyületek chemiai összetételéről. (Természettudományi Közlöny, 1912) |
|||
* Uranohydrosulfit. A hydrosulfitok, különösen a zinkhydrosulfit hatására végbemenő anorganikus reakciók összefoglalása. Molybdenkék. Csekély mennyiségű wolframsav kimutatása zinkhydrosulfitos oldattal. |
|||
* Csekély mennyiségű molybdensav kimutatása molybdenkék alakban. Kékszínű wolframtartalmú termék. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1913) |
|||
* Wartha Vince. (Budapesti Szemle, 1914) |
|||
* A természettudományok fejlődésének főbb mozzanatai az elmúlt 45 év alatt. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1915. febr. 24-én. (Természettudományi Közlöny, 1915 és külön: Bp., 1915) |
|||
* Lengyel Béla r. tag emlékezete. (Az MTA elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek. 17. 13. Bp., 1916 és külön: Bp., 1916) |
|||
* A fából előállítható gáz és a methan fűtőértékének viszonya egymáshoz. Lengyel Béla emlékezete. (Természettudományi Közlöny, 1916) |
|||
* Az erdélyi földgáz értékesítése. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1916. febr. 24-én. (Természettudományi Közlöny, 1916 és külön: Bp., 1916) |
|||
* A robbantószerekről. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1917. márc. 22-én. (Természettudományi Közlöny, 1917 és külön: Bp., 1917) |
|||
* Wartha Vince emlékezete. A Magyar Tudományos Akadémia feladatai. Az ellenséges nagy államok természettudományi mozgalmai a chemiai ipar fejlesztése érdekében. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1918. febr. 27-én. Áldozzunk a kir. m. Természettudományi Társulat jövőjének biztosításáért. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1918. dec. 18-án. (Természettudományi Közlöny, 1918) |
|||
* Az Akadémia újabb feladatai. I. L. másodelnök megnyitó beszéde az akadémiai nagygyűlésen. (Budapesti Szemle, 1918) |
|||
* A chemiai-ásványtani szakosztály vázlatos története 1892-től 1916-ig. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1920) |
|||
* A radioaktív kutatások eredményei megingatták-e az elemekről kialakított nézeteinket? I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1920. máj. 12-én. (Természettudományi Közlöny, 1920) |
|||
* Fehérnemű jelzésére alkalmas tinta készítése. Idővel használhatatlanná vált gipsz használhatóvá tétele. Közművelődésügyünk és természettudományos állapotaink. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1921. máj. 25-én. (Természettudományi Közlöny, 1921) |
|||
* A szag és a chemiai összetétel közötti kapcsolat. (Természettudományi Közlöny, 1921 és Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1921) |
|||
* Olajlakk – A chagrinbőr fakulása és foltosodásának meggátlása. Csonka-Magyarország táplálóanyag-szükséglete. Világító festékek. Megsárgult vagy megbarnult keleti szőnyegek tisztítása. A rádiumemanáció vagy niton mint a XX. század bölcsek köve. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1922. máj. 24-én. (Természettudományi Közlöny, 1922) |
|||
* Linoleum ragasztása cementpadlóra. A megkeményedett linoleumszőnyeg megpuhítása. A bőr rendben tartásáról. Egészséges táplálkozás biztosítása egységes élelmiszertörvénnyel. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1923. jún. 6-án. (Természettudományi Közlöny, 1923) |
|||
* Nagyszigethi Szily Kálmán. (Budapesti Szemle, 1924 és Természettudományi Közlöny, 1924) |
|||
* Eltört porcelántárgyak összeragasztása. Gubacstinta készítése. Terméketlen szikeseink megmentése. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1924. jún. 25-én. (Természettudományi Közlöny, 1924) |
|||
* Semsey Andor t. tag emlékezete. (Az MTA elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek. 19. 2. Bp., 1925 és külön: Bp., 1925) |
|||
* Semsey Andor emlékezete. Mérges gázok és gőzök a háború szolgálatában. (Természettudományi Közlöny, 1925) |
|||
* A tenger mint az arany és az ezüst lelőhelye. A chemiai és a bakteriológiai fegyverek szerepe a múlt és a jövő háborújában. Az anyag egysége és az elemek átváltoztatására irányuló kísérletek. (Természettudományi Közlöny, 1927) |
|||
* Mit tudunk chemiai szempontból a vitaminokról? – Berthelot Marcelin. A népművelés korszerűsége, jelentősége és törvény útján való rendezésének szükségessége. (Természettudományi Közlöny, 1928) |
|||
* Az ókori Egyiptom némely csodája mai megvilágításban. (Természettudományi Közlöny, 1929) |
|||
* A természet védelme külföldön és hazánkban. (Természettudományi Közlöny, 1930) |
|||
* Dalton atomsúlyaitól Soddy izotópjaiig. Ki volt a foszforos gyufa feltalálója? (Természettudományi Közlöny, 1931) |
|||
* Az izotópok az atomokra vonatkozó újabb tanítások megvilágításában. (Természettudományi Közlöny, 1932) |
|||
* Than Károly születésének századik évfordulóján. (Természettudományi Közlöny, 1934) |
|||
* Az íz és a kémiai összetétel közötti kapcsolat. (Természettudományi Közlöny, 1935) |
|||
* Adalékok a salétromossav kémhatásához. (Magyar Kémiai Folyóirat, 1976) |
|||
* Az anyag egysége és az elemek átváltoztatására irányuló kísérletek. (Magyar Kémiai Folyóirat, 1977) |
|||
* Nagyszigethi Szily Kálmán. (Természet Világa, 2004). |
|||
== Jegyzetek == |
|||
{{jegyzetek}} |
|||
== Források == |
== Források == |
||
53. sor: | 132. sor: | ||
* [http://mek.oszk.hu/02100/02185/html/667.html A kémia tudományának kialakulása Magyarországon a 18–19. században és a 20. század elején]. in: {{MoXX|4}} |
* [http://mek.oszk.hu/02100/02185/html/667.html A kémia tudományának kialakulása Magyarországon a 18–19. században és a 20. század elején]. in: {{MoXX|4}} |
||
*{{MÉL|1|773|ABC06707/06762.htm}} |
*{{MÉL|1|773|ABC06707/06762.htm}} |
||
* [http://www.ogyk.hu/e-konyvt/mpgy/alm/al931_36/486.htm Magyar Országgyűlési Almanachban - 1931-1936] |
* [http://www.ogyk.hu/e-konyvt/mpgy/alm/al931_36/486.htm Magyar Országgyűlési Almanachban - 1931-1936]{{Halott link|url=http://www.ogyk.hu/e-konyvt/mpgy/alm/al931_36/486.htm |date=2018-11 }} |
||
* [http://www.ogyk.hu/e-konyvt/mpgy/alm/al935_40/125.htm Magyar Országgyűlési Almanachban - 1935-1940] |
* [http://www.ogyk.hu/e-konyvt/mpgy/alm/al935_40/125.htm Magyar Országgyűlési Almanachban - 1935-1940]{{Halott link|url=http://www.ogyk.hu/e-konyvt/mpgy/alm/al935_40/125.htm |date=2018-11 }} |
||
* [http://www.nevpont.hu/view/6600 Névpont] |
|||
== |
== További információk == |
||
=== Az interneten elérhető írásai === |
=== Az interneten elérhető írásai === |
||
67. sor: | 147. sor: | ||
{{Műegyetemi rektorok}} |
{{Műegyetemi rektorok}} |
||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
{{Nemzetközi katalógusok}} |
||
{{portál|kémia}} |
{{portál|kémia||politika}} |
||
[[Kategória:Magyar kémikusok]] |
[[Kategória:Magyar kémikusok]] |
||
[[Kategória:MTA-tagok]] |
[[Kategória:MTA-tagok]] |
||
[[Kategória:Nemzeti Munkapárt-tagok]] |
[[Kategória:Nemzeti Munkapárt-tagok]] |
||
[[Kategória:Országgyűlési képviselők]] |
[[Kategória:Országgyűlési képviselők (1910–1918)]] |
||
[[Kategória:Magyarország államtitkárai]] |
[[Kategória:Magyarország államtitkárai]] |
||
[[Kategória:Magyar gyógyszerészek]] |
[[Kategória:Magyar gyógyszerészek]] |
||
79. sor: | 159. sor: | ||
[[Kategória:1851-ben született személyek]] |
[[Kategória:1851-ben született személyek]] |
||
[[Kategória:1936-ban elhunyt személyek]] |
[[Kategória:1936-ban elhunyt személyek]] |
||
[[Kategória:A Fiumei Úti Sírkertben eltemetett személyek]] |
A lap jelenlegi, 2024. január 9., 16:48-kori változata
Ilosvay Lajos | |
Született | 1851. október 31. Dés |
Elhunyt | 1936. szeptember 30. (84 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | kémikus, egyetemi tanár, politikus |
Tisztsége |
|
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ilosvay Lajos témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Nagyilosvai Ilosvay Lajos (Dés, 1851. október 31. – Budapest, Józsefváros, 1936. szeptember 30.)[1] kémikus, egyetemi tanár, akadémikus, a Magyar Tudományos Akadémia alelnöke, országgyűlési képviselő és államtitkár. 1914-től 1936-ig a Királyi Magyar Természettudományi Társulat elnöke.
Életrajzírója, Szőkefalvy-Nagy Zoltán szerint:
- „Lehet, hogy a magyar kémikusok közül volt, aki nagyobb világhírnevet szerzett magának, mint Ilosvay Lajos, nem volt azonban egyetlenegy sem, aki sokoldalúbb lett volna, s aki nagyobb, s főleg hosszabban tartó befolyást gyakorolt volna a kémiai ismeretek hazai terjedésére, a kutatások megszervezésére és a magyar vegyészet fejlődésére.”
Élete
[szerkesztés]Ilosvay Lajos (1826–1900) megyei várnagy és Turbucz Amália (1830–1882) fiaként született. Középiskolai tanulmányait Kolozsvárott végezte, majd a budapesti tudományegyetemen gyógyszerészi diplomát, majd bölcsészeti doktorátust, később középiskolai tanári oklevelet szerzett.
1875-76 között Lengyel Béla, 1876-80 között Than Károly mellett volt tanársegéd. Kiváló tudományos munkája miatt 1880-ban hosszabb külföldi tanulmányútra küldték, melynek során Heidelbergben Bunsen, Münchenben Baeyer, Párizsban pedig Berthelot mellett dolgozott. 1882-ben a József Műegyetem meghívta az általános kémiai tanszék élére, Nendtvich Károly utódjául. 1882-től az általános kémia helyettes, 1883-tól nyilvános rendes tanára. 1886-tól 1893-ig a kar dékánja, 1900-tól 1903-ig a Műegyetem rektora volt.
1917-ben nyugdíjba vonult, de megbízott vezetőként tovább vezette a tanszéket 1934-ig (tehát összesen 52 éven keresztül).
1891. május 8-tól az MTA levelező, 1905. május 12-től rendes tagja, 1916. május 4. – 1919. október 23. és 1925. május 7. – 1928. május 18. között alelnöke, 1914-től haláláig a Magyar Királyi Természettudományi Társulat elnöke volt. 1932-ben a Társulat tiszteletbeli tagjává választották és Szily-éremmel tüntették ki.
Jelentős szerepet játszott a kémiai oktatás fejlesztésében. 1910-től 1914-ig kormánypárti országgyűlési képviselő, 1914-17 között a vallás- és közoktatásügyi minisztérium államtitkára, 1927-től a felsőház tagja volt. Református vallású.
Tudományos munkássága
[szerkesztés]Kutatói tevékenysége főleg a szervetlen és az analitikai kémia terén volt jelentős. Kimutatta, hogy a levegőben a villámlás hatására nem ózon, hanem nitrogén-oxidok keletkeznek. Megállapította, hogy a vas katalizálja a nitrogén és az oxigén egyesülését. Több szerves gyök kimutatására is ajánlott új reagenseket. A salétromossav kimutatására szolgáló Griess-féle kémszer érzékenységét nagymértékben fokozva megalkotta a Griess–Ilosvay-reagenst. Behatóan foglalkozott vízkémiával, vízelemzéssel is.
Számos tudományos és ismeretterjesztő könyvet és cikket írt, köztük az első magyar nyelvű könyvet a szerves kémiáról. Szerkesztette a Magyar Chemiai Folyóiratot (1897-től), majd a Természettudományi Közlönyt (1906-tól). Számos elhunyt kortársáról írt megemlékezést, többek között Nendtvichről, Than Károlyról, Szily Kálmánról, Eötvös Lorándról és másokról.
A Magyar Királyi Természettudományi Társulat elnökeként 1927-es nyitóbeszédben a kémiai és biológiai fegyverek szerepét elemezte. A beszéd szerkesztett változata ezután megjelent a Természettudományi Közlönyben. Ez adta az első lökést a magyar biológiai fegyverek kutatásának és fejlesztésének.
Fontosabb munkái
[szerkesztés]- Adatok az oxysulfocarbaminsavas ammonium sajátságaihoz… Egy. doktori értek. is. (Bp., 1875)
- A buziási József-forrás vegyi elemzése. (Értekezések a természettudományok köréből, 1876)
- A luhi Margit-forrás vegyi elemzése. (Mathematikai és Természettudományi Közlemények, 1878)
- A budapesti világítógáz chemiai analysise 1876-ban. (Értekezések a természettudományok köréből, 1880)
- Adatok a carbonyl-sulphid – szénéleg-kéneg – physikai sajátságaihoz. 1–2. (Értekezések a természettudományok köréből, 1880–1881)
- Sur les sels doubles préparés par fusion. Caractéres et role des sels doubles formés par fusion. Berthelot, Marcellinnel. (Comptes rendus des séances de l’Académie des sciences. Paris, 1882)
- A chemiai rokonság és a thermochemia. (Természettudományi Közlöny, 1883)
- A tudományos chemia állapota külföldön és hazánkban. 1–2. Kísérletek chemiai előadásokhoz. (Természettudományi Közlöny, 1884)
- A torjai Büdös-barlangról. I. L. előadása. (Népszerű természettudományi előadások gyűjteménye. 8. 48. Bp., 1885)
- Két újabb lámpa. (Természettudományi Közlöny, 1886)
- A chemia alapelvei. Monográfia és egy. tankönyv. Hetven rajzzal. (A Természettudományi Társulat kiadványai. 30. Bp., 1888)
- A nitrogén és oxigén térfogatának közelítő meghatározása a levegőben. A hidrogénchlorid – sósav – felbontása nátrium-amalgámmal. A hidrogénchlorid – sósav – synthesise és dissociatiója. (Természettudományi Közlöny, 1888)
- Az égés melléktermékeiről. 1–2. (Természettudományi Közlöny, 1889)
- Képződik-e az izzó platina körül ózon? – Képződik-e ózon a Bunsen-féle gázlámpa kis lángját ráfúvott levegővel lehűtjük? Van-e a láng közelében ózon? – Ózon-képződés léghűtés közelében. A nem hidrogénhez kötött kén kimutatása világító gázban. Ásványvizek összetétele. A Sarolta-forrás chemiai elemzése. (Természettudományi Közlöny, 1890)
- A budai keserűvizeknek eddig ki nem mutatott alkotórészei. (Természettudományi Közlöny, 1892)
- Levegőben, égéskor keletkező nitrogéntartalmú melléktermékek mennyiségi meghatározása. Akadémiai székfoglaló. (Elhangzott: 1892. dec. 12.; megjelent: Értekezések a természettudományok köréből. 23. 1. Bp., 1893; kivonatosan: Akadémiai Értesítő, 1892 és Természettudományi Közlöny, 1892)
- Budapest ásványos vizei és fürdői. (Az Osztrák–Magyar Monarchia írásban és képben. Magyarország. III. köt. Bp., 1893 és külön: Bp., 1893)
- A szerves chemia hajdan és most. 1–2. Adalék a kálium-nitrit, általában vízben oldható nitritek térfogatos elemzéséhez. Az okszerű táplálkozás. (Természettudományi Közlöny, 1893)
- Lavoisier emléke. Adalék a levegő összetételéhez. A levegő elemzésének eredményei. A levegőben és a levegőbeli csapadékokban foglalt hydrogénperoxidokról. (Természettudományi Közlöny, 1894)
- Az ózon és ammonia egymásra hatásakor keletkező termékekről. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1894)
- A torjai Büdös-barlang levegőjének chemiai és fizikai vizsgálata. Két képpel. (A Természettudományi Társulat kiadványa. Bp., 1895)
- Nendtvich Károly emlékezete. (Akadémiai Értesítő, 1895)
- Ózon hatása ammóniára. Salétromossav és hydrogénperoxid egymásra hatása nagy hígításban. Kémszer hydrogénperoxidra. (Természettudományi Közlöny, 1895)
- Hydrogénperoxid és salétromossav hatása egymásra nagyon híg oldatban. Az ózon és ammonia egymásra hatásakor keletkező termékekről. A hydrogénperoxid új kémlőszerei. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1895)
- Új adat a budai keserűvizek alkotásához. (Természettudományi Közlöny, 1896)
- Új adat a budai keserűvizek ismeretéhez. (Földtani Közlöny, 1896)
- Than Károly chemiája. (Budapesti Szemle, 1897)
- A luhi Margit-forrás újabb vizsgálatáról. A Balaton vizének chemiai elemzése. (Természettudományi Közlöny, 1898)
- A Balaton vizének chemiai viszonyai. (A Balaton tudományos tanulmányozásának eredményei. I. köt. A Balaton tónak és környékének physikai földrajza. Bp., 1898)
- Közönséges phosphortól mentes gyufa feltalálására nemzetközi pályázat. A „Margit” alkalifém-hydrocarbonátos víz újabb chemiai elemzése és képződésének körülményei. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1898)
- Ammoniás cuprooldat készítése hydroxylaminnal. Az ózon újabb kémszeréről. (Természettudományi Közlöny, 1899)
- Bunsen Róbert Vilmos emlékezete. Jelentés az atomsúly megállapítására kiküldött német bizottság javaslatáról. Acetylén kimutatásához szükséges ammoniás cuprooldat készítése hydroxylaminnal. A phenylendiaminok mint az ózon kémszerei. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1899)
- A műszaki chemia hazánkban. A hydrazinnal készített ammoniás cuprooldat sajátságairól. (Természettudományi Közlöny, 1900)
- Emlékezés Berthelot 50 éves jubileumára. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1902)
- Bevezetés a szerves chemiába. I. köt. A szénhidrogének. Monográfia és egy. tankönyv. Bordázott gerincű félbőrkötésben, körben aranyozott élmetszéssel. (Bp., 1905)
- Az elméleti chemia újabb haladásáról. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1905)
- Pályázat hidraulikus kötőanyagok vizsgálatára. A szénhidrogének a gyakorlati életben. A szerves chemia elemei. (Természettudományi Közlöny, 1905)
- A szén vegyületei oxigénnel. A Nobel-díjjal kitüntetett természettudósok: Lenard Fülöp, Baeyer Adolf és Koch Róbert. Aujeszky Aladárral és Zemplén Győzővel. (Természettudományi Közlöny, 1906)
- Az elemek átváltozásáról. A zinkmethyllel készített methan jódtartalmáról. Mendelejev Dimitrij Ivanovics. Moissan Henri. (Természettudományi Közlöny, 1907)
- Görgey Artur: A kókuszolaj szilárd és folyékony zsírsavjairól. 1–3. Über die festen, flüchtigen, fetten Sauren des Coconussöles. Ford. és közli I. L. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1907 és külön: Bp., 1907)
- Than Károly. A szerves chemia némely sikerei és sikertelenségei. (Természettudományi Közlöny, 1908)
- A természettudományoknak, különösen a chemiának tanításáról a szabad tanítás iskolájában. (Népművelés, 1908)
- Poincaré véleménye Bolyai Jánosról. (Természettudományi Közlöny, 1909)
- A hydrokénessav, illetőleg a zinkhydrosulfit néhány alkalmazása. Akadémiai székfoglaló. (Elhangzott: 1909. jún. 14.; megjelent: Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1909)
- A kolloidok természettudományi jelentősége. (A magyar orvosok és természetvizsgálók nagygyűlésének munkálatai, 1910)
- A zinkhydrosulfit némely alkalmazása. (Természettudományi Közlöny, 1910)
- A kékszínű molybdenoxyd két új módosulatáról. Scheitz Pállal. (Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1910)
- Than Károly másodelnök emlékezete. (Az MTA elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek. 16. 1. Bp., 1912 és külön: Bp., 1912)
- Berthelot Marcellin emlékezete. (Az MTA elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek. 16. 3. Bp., 1912 és külön: Bp., 1912)
- Kalecsinszky Sándor emlékezete. (Földtani Közlöny, 1912)
- Az elemek keletkezése, fejlődése és átváltozása. A szagot előidéző vegyületek chemiai összetételéről. (Természettudományi Közlöny, 1912)
- Uranohydrosulfit. A hydrosulfitok, különösen a zinkhydrosulfit hatására végbemenő anorganikus reakciók összefoglalása. Molybdenkék. Csekély mennyiségű wolframsav kimutatása zinkhydrosulfitos oldattal.
- Csekély mennyiségű molybdensav kimutatása molybdenkék alakban. Kékszínű wolframtartalmú termék. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1913)
- Wartha Vince. (Budapesti Szemle, 1914)
- A természettudományok fejlődésének főbb mozzanatai az elmúlt 45 év alatt. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1915. febr. 24-én. (Természettudományi Közlöny, 1915 és külön: Bp., 1915)
- Lengyel Béla r. tag emlékezete. (Az MTA elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek. 17. 13. Bp., 1916 és külön: Bp., 1916)
- A fából előállítható gáz és a methan fűtőértékének viszonya egymáshoz. Lengyel Béla emlékezete. (Természettudományi Közlöny, 1916)
- Az erdélyi földgáz értékesítése. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1916. febr. 24-én. (Természettudományi Közlöny, 1916 és külön: Bp., 1916)
- A robbantószerekről. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1917. márc. 22-én. (Természettudományi Közlöny, 1917 és külön: Bp., 1917)
- Wartha Vince emlékezete. A Magyar Tudományos Akadémia feladatai. Az ellenséges nagy államok természettudományi mozgalmai a chemiai ipar fejlesztése érdekében. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1918. febr. 27-én. Áldozzunk a kir. m. Természettudományi Társulat jövőjének biztosításáért. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1918. dec. 18-án. (Természettudományi Közlöny, 1918)
- Az Akadémia újabb feladatai. I. L. másodelnök megnyitó beszéde az akadémiai nagygyűlésen. (Budapesti Szemle, 1918)
- A chemiai-ásványtani szakosztály vázlatos története 1892-től 1916-ig. (Magyar Chemiai Folyóirat, 1920)
- A radioaktív kutatások eredményei megingatták-e az elemekről kialakított nézeteinket? I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1920. máj. 12-én. (Természettudományi Közlöny, 1920)
- Fehérnemű jelzésére alkalmas tinta készítése. Idővel használhatatlanná vált gipsz használhatóvá tétele. Közművelődésügyünk és természettudományos állapotaink. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1921. máj. 25-én. (Természettudományi Közlöny, 1921)
- A szag és a chemiai összetétel közötti kapcsolat. (Természettudományi Közlöny, 1921 és Mathematikai és Természettudományi Értesítő, 1921)
- Olajlakk – A chagrinbőr fakulása és foltosodásának meggátlása. Csonka-Magyarország táplálóanyag-szükséglete. Világító festékek. Megsárgult vagy megbarnult keleti szőnyegek tisztítása. A rádiumemanáció vagy niton mint a XX. század bölcsek köve. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1922. máj. 24-én. (Természettudományi Közlöny, 1922)
- Linoleum ragasztása cementpadlóra. A megkeményedett linoleumszőnyeg megpuhítása. A bőr rendben tartásáról. Egészséges táplálkozás biztosítása egységes élelmiszertörvénnyel. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1923. jún. 6-án. (Természettudományi Közlöny, 1923)
- Nagyszigethi Szily Kálmán. (Budapesti Szemle, 1924 és Természettudományi Közlöny, 1924)
- Eltört porcelántárgyak összeragasztása. Gubacstinta készítése. Terméketlen szikeseink megmentése. I. L. elnöki megnyitó beszéde a kir. m. Természettudományi Társulat közgyűlésén, 1924. jún. 25-én. (Természettudományi Közlöny, 1924)
- Semsey Andor t. tag emlékezete. (Az MTA elhunyt tagjai fölött tartott emlékbeszédek. 19. 2. Bp., 1925 és külön: Bp., 1925)
- Semsey Andor emlékezete. Mérges gázok és gőzök a háború szolgálatában. (Természettudományi Közlöny, 1925)
- A tenger mint az arany és az ezüst lelőhelye. A chemiai és a bakteriológiai fegyverek szerepe a múlt és a jövő háborújában. Az anyag egysége és az elemek átváltoztatására irányuló kísérletek. (Természettudományi Közlöny, 1927)
- Mit tudunk chemiai szempontból a vitaminokról? – Berthelot Marcelin. A népművelés korszerűsége, jelentősége és törvény útján való rendezésének szükségessége. (Természettudományi Közlöny, 1928)
- Az ókori Egyiptom némely csodája mai megvilágításban. (Természettudományi Közlöny, 1929)
- A természet védelme külföldön és hazánkban. (Természettudományi Közlöny, 1930)
- Dalton atomsúlyaitól Soddy izotópjaiig. Ki volt a foszforos gyufa feltalálója? (Természettudományi Közlöny, 1931)
- Az izotópok az atomokra vonatkozó újabb tanítások megvilágításában. (Természettudományi Közlöny, 1932)
- Than Károly születésének századik évfordulóján. (Természettudományi Közlöny, 1934)
- Az íz és a kémiai összetétel közötti kapcsolat. (Természettudományi Közlöny, 1935)
- Adalékok a salétromossav kémhatásához. (Magyar Kémiai Folyóirat, 1976)
- Az anyag egysége és az elemek átváltoztatására irányuló kísérletek. (Magyar Kémiai Folyóirat, 1977)
- Nagyszigethi Szily Kálmán. (Természet Világa, 2004).
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Halálesete bejegyezve a Bp. VIII. ker. állami halotti akv. 1638/1936. folyószáma alatt.
Források
[szerkesztés]- 150 éves a BME Általános és Analitikai Kémiai Tanszéke, Magyar Kémikusok Lapja, 53. évfolyam, 8–9. szám, 1998.
- Ilosvay Lajos életrajza a KFKI honlapján
- A kémia tudományának kialakulása Magyarországon a 18–19. században és a 20. század elején. in: Magyarország a XX. században IV.: Tudomány – Műszaki és természettudományok. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1999.
- Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. 773. o.
- Magyar Országgyűlési Almanachban - 1931-1936[halott link]
- Magyar Országgyűlési Almanachban - 1935-1940[halott link]
- Névpont