„Nádor” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzés folyamatban] |
a →Vegyesházi királyok korától: typo |
a →Kapcsolódó szócikkek: link kékítés AWB |
||
(5 közbenső módosítás, amit 4 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
2. sor: | 2. sor: | ||
| név =A [[Magyar Királyság]]<br />nádora |
| név =A [[Magyar Királyság]]<br />nádora |
||
| címer =Coa Hungary Country History (14th century).svg |
| címer =Coa Hungary Country History (14th century).svg |
||
| címerméret = |
| címerméret =80px |
||
| kép =István nádor Bekel 1847.jpg |
| kép =István nádor Bekel 1847.jpg |
||
| képméret = |
| képméret =220px |
||
| képaláírás =<center>'''Utolsó<br />[[István nádor]]'''<br />[[1847]]. [[november 12.]] – [[1848]]. [[szeptember 25.]] |
| képaláírás =<center>'''Utolsó<br />[[István nádor]]'''<br />[[1847]]. [[november 12.]] – [[1848]]. [[szeptember 25.]] |
||
| megszólítás =Ő fensége<br />Ő királyi fensége<br />Ő császári és királyi fensége<ref>{{cite web |url=http://mek.niif.hu/01500/01599/html/06.htm|title=A nádori kripta-István, az utolsó nádor|accessdate= |author= |last=Kiszely |first=István |authorlink= |coauthors= |date= |year=1990 |month= |format= |work= |publisher= Babits Kiadó|pages= |language=magyar |doi= |archiveurl= |archivedate= |quote= }}</ref> |
| megszólítás =Ő fensége<br />Ő királyi fensége<br />Ő császári és királyi fensége<ref>{{cite web |url=http://mek.niif.hu/01500/01599/html/06.htm|title=A nádori kripta-István, az utolsó nádor|accessdate= |author= |last=Kiszely |first=István |authorlink= |coauthors= |date= |year=1990 |month= |format= |work= |publisher= Babits Kiadó|pages= |language=magyar |doi= |archiveurl= |archivedate= |quote= }}</ref> |
||
11. sor: | 11. sor: | ||
| rezidencia =[[Budavári Palota]] <small>(1784–1848)</small> |
| rezidencia =[[Budavári Palota]] <small>(1784–1848)</small> |
||
| hivatal kezdete =A [[11. század]] eleje |
| hivatal kezdete =A [[11. század]] eleje |
||
| hivatal vége =1848 <small>''([[ |
| hivatal vége =1848 <small>''([[de facto]])''</small><br />1918 <small>''([[de jure]])''</small> |
||
| utód =[[Magyarország miniszterelnöke|Miniszterelnök]] |
| utód =[[Magyarország miniszterelnöke|Miniszterelnök]] |
||
| wikicommons = |
| wikicommons = |
||
19. sor: | 19. sor: | ||
[[Fájl:Druget János 1332-iki pecsétje.jpg|jobbra|bélyegkép|150px|Drugeth János nádor<ref>[https://www.arcanum.hu/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/d-750BB/drugeth-janos-homonnai-752D8/ Drugeth János, homonnai (1288 k. – 1333. jún. 15. után): nádor], arcanum.hu</ref> pecsétje]] |
[[Fájl:Druget János 1332-iki pecsétje.jpg|jobbra|bélyegkép|150px|Drugeth János nádor<ref>[https://www.arcanum.hu/hu/online-kiadvanyok/Lexikonok-magyar-eletrajzi-lexikon-7428D/d-750BB/drugeth-janos-homonnai-752D8/ Drugeth János, homonnai (1288 k. – 1333. jún. 15. után): nádor], arcanum.hu</ref> pecsétje]] |
||
A '''nádor''' vagy '''nádorispán''' (latinul ''palatinus, comes palatinus, comes palatii'') a király után a legnagyobb [[A régi Magyarország főméltóságai|országos méltóság]] volt |
A '''nádor''' vagy '''nádorispán''' (latinul ''palatinus, comes palatinus, comes palatii'') a [[Magyar Királyság]]ban az [[Magyar király|uralkodó]] után a legnagyobb [[A régi Magyarország főméltóságai|országos méltóság]] volt a [[I. István magyar király|Szent Istvántól]] [[1848]]-ig terjedő időszakban. Más néven a király helyettese. Szent István nyugati mintára hozta létre a tisztséget a német-frank [[palotagróf]]{{wd|Q22932}} (''pfalzgraf'') mintájára. Eleinte tisztsége egybeesett az [[udvarispán]]éval ''(comes curialis)'', aki általában a [[udvarház]] gazdasági és jogi ügyeinek felelőse volt. A [[12. század]]tól vált el tisztsége az udvarispánétól – ahogy később az [[országbíró]]é is – és vált önálló, országos hatáskörűvé. Ekkor kialakult bírói szervezete és ekkor lett a király helyettese. A 13. századtól udvari helyett rendi méltósággá vált, a rendek hatalmi törekvéseit szolgálta a királlyal szemben is.<ref name="Markó">{{cite book|last=Markó |first=László |title=A magyar állam főméltóságai Szent Istvántól napjainkig |publisher=Magyar Könyvklub |year=2000 |id=isbn 963 547 085 1}}</ref><ref name="Györffy 1983">{{cite book|last=Györffy |first=György |title=István király és műve |publisher=Gondolat |year=1983 |edition=2. kiadás |isbn=963-281-221-2}}</ref> |
||
== A szó eredete == |
== A szó eredete == |
||
501. sor: | 501. sor: | ||
|<center>75.</center> ||<center>'''[[Jolsvai Leusták]]'''<br/><small>(?–1400)</small></center> ||<center>1392 novembere </center>||<center>1397 áprilisa</center> ||<center>[[Mária magyar királynő|Mária]]</center> ||<center>[[Zsigmond magyar király|Zsigmond]]</center> ||<center>A [[Rátót nemzetség]] sarja</center> |
|<center>75.</center> ||<center>'''[[Jolsvai Leusták]]'''<br/><small>(?–1400)</small></center> ||<center>1392 novembere </center>||<center>1397 áprilisa</center> ||<center>[[Mária magyar királynő|Mária]]</center> ||<center>[[Zsigmond magyar király|Zsigmond]]</center> ||<center>A [[Rátót nemzetség]] sarja</center> |
||
|- |
|- |
||
|<center>76.</center> ||<center>'''[[Bebek Detre]]'''<br/><small>(1350 körül –1404 körül)</small></center> ||<center>1397 májusa </center>||<center>1402 szeptembere</center>||colspan="2" rowspan="3"|<center>[[Zsigmond magyar király|Zsigmond]]</center> ||<center>Az [[Ákos nemzetség]]béli [[Bebek család]]ból való magyar főúr, [[Bebek György]] királynéi tárnokmester fia</center> |
|<center>76.</center> ||<center>'''[[Bebek Detre]]'''<br/><small>(1350 körül –1404 körül)</small></center> ||<center>1397 májusa </center>||<center>1402 szeptembere</center>||colspan="2" rowspan="3"|<center>[[Zsigmond magyar király|Zsigmond]]</center> ||<center>Az [[Ákos nemzetség]]béli [[Bebek család]]ból való magyar főúr, [[Bebek György (tárnokmester)|Bebek György]] királynéi tárnokmester fia</center> |
||
|- |
|- |
||
|<center>77.</center> ||<center>[[Garai Miklós (nádor, 1366–1433)|Ifj. '''Garai (VII.) Miklós''']]<br/><small>(1367–1433)</small></center> ||<center>1402 szeptembere</center> ||<center>1433 novembere</center> ||<center>A Garai családból való korábbi horvát–szlavón bán, [[Garai Miklós (nádor, ?–1386)|idősebb Garai Miklós nádor]] fia</center> |
|<center>77.</center> ||<center>[[Garai Miklós (nádor, 1366–1433)|Ifj. '''Garai (VII.) Miklós''']]<br/><small>(1367–1433)</small></center> ||<center>1402 szeptembere</center> ||<center>1433 novembere</center> ||<center>A Garai családból való korábbi horvát–szlavón bán, [[Garai Miklós (nádor, ?–1386)|idősebb Garai Miklós nádor]] fia</center> |
||
519. sor: | 519. sor: | ||
|<center>84.</center> ||<center>'''Geréb (III.) Péter'''<br/><small>(? –1503)</small></center> ||<center>1500 áprilisa </center>||<center>1503 eleje</center> ||<center>Korábbi [[erdélyi vajda]]</center> |
|<center>84.</center> ||<center>'''Geréb (III.) Péter'''<br/><small>(? –1503)</small></center> ||<center>1500 áprilisa </center>||<center>1503 eleje</center> ||<center>Korábbi [[erdélyi vajda]]</center> |
||
|- |
|- |
||
|<center>85.</center> ||<center>'''[[Perényi Imre (nádor)|Perényi (III.) Imre]]'''<br/><small>(?–1519)</small></center> ||<center>1504 áprilisa</center> ||<center>1519. február 5. </center>||<center>[[II. Ulászló magyar király|II. Ulászló]]</center> ||<center>[[II. Lajos magyar király|II. Lajos]]</center> ||<center>A [[Perényi család]]ból való korábbi [[ |
|<center>85.</center> ||<center>'''[[Perényi Imre (nádor)|Perényi (III.) Imre]]'''<br/><small>(?–1519)</small></center> ||<center>1504 áprilisa</center> ||<center>1519. február 5. </center>||<center>[[II. Ulászló magyar király|II. Ulászló]]</center> ||<center>[[II. Lajos magyar király|II. Lajos]]</center> ||<center>A [[Perényi család]]ból való korábbi [[horvát bán]], [[Perényi István (tárnokmester)|Perényi István tárnokmester]] és Újlaki Orsolya fia</center> |
||
|- |
|- |
||
|rowspan="2"|<center>86.</center> ||rowspan="2"|<center>'''[[Báthori István (nádor)|Báthori (VII.) István]]'''<br/><small>(1485 körül –1530)</small></center> ||<center>1519 februárja </center>||<center>1523 májusa </center>||colspan="2" rowspan="3"|<center>[[II. Lajos magyar király|II. Lajos]]</center> ||rowspan="2"|<center>A [[Báthori-család|Báthori család ecsedi ágából]] való magyar főúr, ecsedi Báthori András és Rátóti Julianna fia</center> |
|rowspan="2"|<center>86.</center> ||rowspan="2"|<center>'''[[Báthori István (nádor)|Báthori (VII.) István]]'''<br/><small>(1485 körül –1530)</small></center> ||<center>1519 februárja </center>||<center>1523 májusa </center>||colspan="2" rowspan="3"|<center>[[II. Lajos magyar király|II. Lajos]]</center> ||rowspan="2"|<center>A [[Báthori-család|Báthori család ecsedi ágából]] való magyar főúr, ecsedi Báthori András és Rátóti Julianna fia</center> |
||
588. sor: | 588. sor: | ||
* [[Országbíró]] |
* [[Országbíró]] |
||
* [[Tárnokmester]] |
* [[Tárnokmester]] |
||
* [[Horvát |
* [[Horvát bán]] |
||
* [[Magyarország államfőinek listája]] (Itt található a kormányzók listája is.) |
* [[Magyarország államfőinek listája]] (Itt található a kormányzók listája is.) |
||
* [[Magyarország kormányfőinek listája]] |
* [[Magyarország kormányfőinek listája]] |
||
615. sor: | 615. sor: | ||
{{portál|középkor||hadtudomány|i }} |
{{portál|középkor||hadtudomány|i }} |
||
{{magyar főméltóságok}} |
{{magyar főméltóságok}} |
||
[[Kategória:Magyar történelmi méltóságok]] |
[[Kategória:Magyar történelmi méltóságok]] |
||
[[Kategória:Örökös főispánok]] |
[[Kategória:Örökös főispánok]] |
A lap 2024. február 27., 13:53-kori változata
A Magyar Királyság nádora | |
![]() | |
![]() | |
István nádor 1847. november 12. – 1848. szeptember 25. | |
Adatok | |
Megszólítás | Ő fensége Ő királyi fensége Ő császári és királyi fensége[1] |
Első | Aba Sámuel |
Utolsó | Habsburg–Lotaringiai István |
Rezidencia | Budavári Palota (1784–1848) |
Hivatal kezdete | A 11. század eleje |
Hivatal vége | 1848 (de facto) 1918 (de jure) |
Utód | Miniszterelnök |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Pe%C4%8Da%C5%A5_palat%C3%ADna_Omodeja.jpg/150px-Pe%C4%8Da%C5%A5_palat%C3%ADna_Omodeja.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/43/Garai_L%C3%A1szl%C3%B3_pecs%C3%A9tje.jpg/150px-Garai_L%C3%A1szl%C3%B3_pecs%C3%A9tje.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Druget_J%C3%A1nos_1332-iki_pecs%C3%A9tje.jpg/150px-Druget_J%C3%A1nos_1332-iki_pecs%C3%A9tje.jpg)
A nádor vagy nádorispán (latinul palatinus, comes palatinus, comes palatii) a Magyar Királyságban az uralkodó után a legnagyobb országos méltóság volt a Szent Istvántól 1848-ig terjedő időszakban. Más néven a király helyettese. Szent István nyugati mintára hozta létre a tisztséget a német-frank palotagróf (pfalzgraf) mintájára. Eleinte tisztsége egybeesett az udvarispánéval (comes curialis), aki általában a udvarház gazdasági és jogi ügyeinek felelőse volt. A 12. századtól vált el tisztsége az udvarispánétól – ahogy később az országbíróé is – és vált önálló, országos hatáskörűvé. Ekkor kialakult bírói szervezete és ekkor lett a király helyettese. A 13. századtól udvari helyett rendi méltósággá vált, a rendek hatalmi törekvéseit szolgálta a királlyal szemben is.[3][4]
A szó eredete
A szó eredete tisztázatlan. Egy elmélet szerint a szláv „nádvorný župan” (udvari ispán – nádorispán) kifejezésből ered. Azaz az udvarispán szóból, akinek tisztségéből kivált, ahogy később az országbíró is.[4]
Az „udvar” szó is a szláv u dvora azaz „udvarnál”, tulajdonképpen az „ajtónál” kifejezés átvétele. Az udvar szó (latinul curia, aula, palatium), mint királyi udvar a középkorban a fejedelem és kíséretének tartózkodási helyét jelentette, ami nem volt állandó, hanem a királyi udvarházakat, valamint az azokhoz csatolt szolgáltató falvak hálózatát jelentette. Ezek népeinek felügyelője, bírája volt különböző korokban az udvarispán, a nádor és az országbíró.[4]
Az intézmény története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Esterh%C3%A1zy_Mikl%C3%B3s_%281583_-_1645%29.jpg/200px-Esterh%C3%A1zy_Mikl%C3%B3s_%281583_-_1645%29.jpg)
Szent István udvarában valószínűleg a nyugati „Pfalzgraf” mintájára keletkezett a tisztség. Kezdetben a királyi udvarházak udvarnokainak felügyelőjeként (majd bírájaként) a kezdetleges udvar (azaz a kíséret) szükségleteinek biztosítása volt, majd bírói működése az udvari hivatalt lassan országos hatáskörűvé alakította. Az első név szerint ismert nádor Aba Sámuel, későbbi magyar király volt. A nádor ellátási funkcióinak megsokasodásával tehermentesítették a nádor és az udvarispán (curialis comes) vagy régebben másképpen udvarbíró tisztség szétválasztásával, amiből utóbb az országbíró tisztsége nőtt ki.
A királyné és gyakran az ifjabb király is rendelkezett saját nádorral. A királyné udvarispánját először 1198-ban említik. Az Árpád-kor végén több esetben előfordult, hogy a nádori hivatalt kettéosztották, „dunáninneni” és „dunántúli” nádorságra.
Az Árpád-ház kihalása utáni évtized anarchiával terhelt időszakában egyazon időben többen is viselték a nádori címet, nehezen meghatározható területi hatáskörrel. A tartományurak többnyire akkor is nádornak hívatták, illetve tekintették magukat, amikor a (kérdéses legitimitású) király már mást nevezett ki helyükbe. Ezért a hivatal tekintélye lehanyatlott, és Károly Róbert udvarában átmenetileg a tárnokmester lett az ország legfőbb méltósága (Kristó 1995).
A rendek először 1447-ben, Hunyadi János kormányzósága alatt választottak nádort.[3]
Az 1485-ben, nádorválasztás céljából tartott országgyűlésen részletesen szabályozták a nádor hatáskörét is. A következő évszázadokban ezek a nádori cikkelyeknek (Articuli pronunciati de officio palatinatus) nevezett törvénycikke jelentették a nádor hatáskörének alapvető szabályozását. A későbbi törvényekkel ezen csak apróbb változtatást végeztek.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/Jozsef_nador.jpg/200px-Jozsef_nador.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Istv%C3%A1n_n%C3%A1dor_Zalder.jpg/200px-Istv%C3%A1n_n%C3%A1dor_Zalder.jpg)
A mohácsi csata után Magyarországon hatalomra kerülő Habsburg uralkodók uralkodói székhelye nem Magyarországon volt, ezért az országot királyi helytartón keresztül kívánták kormányozni. A magyar rendek azonban követelték a nádori hivatal betöltését és 1542. november 26-án nádorrá választották Révay Ferenc túróci főispánt. Ettől kezdve a nádori hivatalt – kis kihagyásokkal – mindig betöltötték, de a nádor személye nem volt azonos a királyi helytartó személyével.
Ezt az ellentmondásos állapotot a II. Mátyás koronázása előtt (1608. november 18-án) kiadott 3. törvénycikkben szüntették meg, ahol újra szabályozták a nádorság intézményét. A király 2 katolikus és 2 protestáns jelöltet állíthatott, a rendek ezek közül választották meg a nádort, aki ekkortól a nádor a rendi országgyűlés elnöke, különösen a felsőtábla elnöke is volt.[3]
1723-ban létrehozták a helytartótanácsot és a Hétszemélyes Táblát, amelyek elnöke a nádor lett. 1790 után Habsburg főhercegek töltötték be a nádori tisztséget, 1848 után a tisztség betöltetlen maradt. A legnevezetesebb késői nádor József nádor Habsburg főherceg (1776 – 1847), Magyarország utolsó nádora István nádor volt. Az ő lemondatásával (1848. szeptember 25.) a gyakorlatban megszűnt a nádori hivatal, de ennek törvényi kifejezése csak később történt meg. Még ezen a napon a bécsi udvar Magyarország katonai parancsnokává és ideiglenes nádorává nevezte ki gr. Lamberg Ferencet, de a pesti tömeg meggyilkolta, mielőtt gr. Batthyány Lajos miniszterelnöktől átvehette volna megbízatását. 1867-től megmaradt szerepköreit a miniszterelnökre ruházták,[3] I. Ferenc József király koronázásán gróf Andrássy Gyula és IV. Károly koronázásán gróf Tisza István mint az országgyűlés által megválasztott nádorhelyettesek segédkeztek.
Korabeli törvények a nádor méltóságáról
Szent László törvényei
A nádor bírói működését szabályozta a Szent László III. dekrétumának nevezett törvény harmadik cikkelye:
|
Aranybulla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/II._Andr%C3%A1s_aranybull%C3%A1ja.jpg/200px-II._Andr%C3%A1s_aranybull%C3%A1ja.jpg)
A nádor országos köztisztviselői jogállásáról tanúskodik az Aranybulla (II. András, 1222):
|
Nádori cikkelyek
Az 1485-ben, nádorválasztás céljából tartott országgyűlésen részletesen szabályozták a nádor hatáskörét is. A nádori cikkelyeknek (Articuli pronunciati de officio palatinatus) nevezett törvénycikkek a következők:
Nádori cikkek |
---|
|
Magyarország nádorai időrendben
Árpád-kor
Anjou-kor
Az Árpád-ház kihalását követő trónharcok ideje alatt a nagybirtokos tartományurak sokszor önhatalmúlag is viselték a nádori címet.
Vegyesházi királyok korától
Név | Hivatal kezdete | Hivatal vége | Uralkodó | Megjegyzés | ||
---|---|---|---|---|---|---|
(1340–1397) |
||||||
(?–1400) |
||||||
(1350 körül –1404 körül) |
||||||
(1367–1433) |
||||||
(1390–1437) |
||||||
(?–1447) |
||||||
(1410–1459) |
||||||
(1410 körül –1484) |
||||||
(? –1487) |
||||||
(? –1499) |
||||||
(? –1503) |
||||||
(?–1519) |
||||||
(1485 körül –1530) |
||||||
(1458–1541) |
||||||
(1485 körül –1530) |
||||||
(?–1534) |
||||||
(1498–1562) |
||||||
(1541–1609) |
||||||
(1567–1616) |
||||||
(1565–1621) |
||||||
(1576–1625) |
||||||
(1582–1645) |
||||||
(1603–1648) |
||||||
(1580–1653) |
||||||
(1605–1667) |
||||||
(1635–1713) |
||||||
(1657–1732) |
||||||
(1664–1751) |
||||||
(1696–1765) |
||||||
(1772–1795) |
||||||
(1776–1847) |
||||||
(1817–1867) |
Kapcsolódó szócikkek
- Árpád-ház
- Erdélyi vajda 1526 előtt
- Erdélyi fejedelmek listája 1526 – 1711 között
- Országbíró
- Tárnokmester
- Horvát bán
- Magyarország államfőinek listája (Itt található a kormányzók listája is.)
- Magyarország kormányfőinek listája
Jegyzetek
- ↑ Kiszely, István: A nádori kripta-István, az utolsó nádor (magyar nyelven). Babits Kiadó, 1990
- ↑ Drugeth János, homonnai (1288 k. – 1333. jún. 15. után): nádor, arcanum.hu
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w Markó, László. A magyar állam főméltóságai Szent Istvántól napjainkig. Magyar Könyvklub. isbn 963 547 085 1 (2000)
- ↑ a b c Györffy, György. István király és műve, 2. kiadás, Gondolat (1983). ISBN 963-281-221-2
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z aa ab ac ad ae KMTL
- ↑ Dénes Bódvaszilasi-medence 46. o.
Források
- ↑ KMTL: Korai magyar történeti lexikon : 9–14. század. Főszerk. Kristó Gyula. Budapest: Akadémiai Kiadó. 1994. 474–475. o. ISBN 963 05 6722 9
- ↑ Dénes Bódvaszilasi-medence: Dénes György. A Bódvaszilasi-medence 700 éves története. Herman Ottó Múzeum, Miskolc (1983)
- Révai nagy lexikona
- Klaus Jürgen Matz. Ki mikor uralkodott, kormányzott?. ISBN 963-547849-6
- Fügedi Erik. Ispánok, bárók, kiskirályok. Magvető Könyvkiadó (1986). ISBN 963-14-0582-6
- Kristó, 1995: Kristó Gyula: I. Károly király főúri elitje (1301–1309), Századok, Budapest, 133/1. 41–62.
További információk
- Ezer év törvényei. (Hozzáférés: 2009. augusztus 7.)
- Szőcs Tibor: A nádori intézmény korai története, 1000–1342; MTA Támogatott Kutatócsoportok Irodája, Bp., 2014 (Subsidia ad historiam medii aevi Hungariae inquirendam)
- C. Tóth Norbert: A Magyar Királyság nádora. A nádori és helytartói intézmény története, 1342–1562; Magyar Történelmi Társulat–BTK TTI, Bp., 2020 (Századok könyvek)
- Németh István: A nádori méltóság a középkori Magyarországon; Romanika, Bp., 2021 (A Szent Korona öröksége)