„Palóc nyelvjárás” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzés folyamatban] |
a Visszaállítottam a lap korábbi változatát 199.7.157.92 (vita) szerkesztéséről Csigabi szerkesztésére Címke: Visszaállítás |
1 forrás archiválása és 0 megjelölése halott linkként.) #IABot (v2.0.9.5 |
||
(2 közbenső módosítás, amit 2 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
A '''palóc nyelvjárás''' az egyik legismertebb [[magyar nyelvjárások|magyar nyelvjárás]]. [[Szlovákia|Szlovákiában]] és [[Észak-Magyarország]]on elterjedt, pontosabban [[Vág (folyó)|Vágtól]] keletre, a [[Duna|Dunától]] és a [[Budapest]]-[[Cegléd]]-[[Szolnok]] vonaltól északra egészen a [[Tisza|Tiszáig]] és a [[Sajó-Hernád-medence|Sajó-Hernád-medencéig]]. |
A '''palóc nyelvjárás''' az egyik legismertebb [[magyar nyelvjárások|magyar nyelvjárás]]. [[Szlovákia|Szlovákiában]] és [[Észak-Magyarország]]on elterjedt, pontosabban [[Vág (folyó)|Vágtól]] keletre, a [[Duna|Dunától]] és a [[Budapest]]-[[Cegléd]]-[[Szolnok]] vonaltól északra egészen a [[Tisza|Tiszáig]] és a [[Sajó-Hernád-medence|Sajó-Hernád-medencéig]]. |
||
{{Nyelv infobox |
|||
| név = Palóc nyelv |
|||
| beszélik = észak [[Magyarország]] és dél [[Szlovákia]] |
|||
| terület = [[Közép-Európa]] |
|||
| beszélők száma = 800,000 |
|||
| rang = |
|||
| család1 = • Finnugor |
|||
| család2 = • Ugor |
|||
| család3 = • Magyar |
|||
| család4 = • Palóc nyelv |
|||
| írásrendszer = [[Latin ábécé|Latin írás]] |
|||
| hivatalos = |
|||
| akadémiája = |
|||
| ISO 639-1 = |
|||
| ISO 639-2 = |
|||
| ISO 639-3 = |
|||
| térkép = |
|||
| térképméret = |
|||
| térképaláírás = |
|||
}} |
|||
==Jellemzői== |
==Jellemzői== |
||
7. sor: | 28. sor: | ||
''Az'' helyett gyakran ''a'' névelő használatos, például így mondják: ''a asztalon'', ''a Ödön'' stb. Valamint jellemző a [[Suksükölés, szukszükölés és csukcsükölés|suksükölés]]. |
''Az'' helyett gyakran ''a'' névelő használatos, például így mondják: ''a asztalon'', ''a Ödön'' stb. Valamint jellemző a [[Suksükölés, szukszükölés és csukcsükölés|suksükölés]]. |
||
== nyelv hasonlóságok == |
|||
A Palóc nyelv az egyetlen olyan Finn-ugor nyelv amely egyforma maradt a Magyar nyelvel. A két nyelvek egyformák, viszont vannak eltérések irásban és kiejtésben, A Palócok és Magyarok megbirják érteni egymást még akkor is ha saját nyelvükön beszélnek egymással. |
|||
olyan közel vannak egymáshoz mint pl az Amerikai Angol és Angliai Angol. |
|||
==Típusai== |
==Típusai== |
||
28. sor: | 52. sor: | ||
== Külső hivatkozások == |
== Külső hivatkozások == |
||
* [http://www.palocut.hu/36-8459.html Palóc út – A palóc nyelvjárás sajátosságai] |
* [http://www.palocut.hu/36-8459.html Palóc út – A palóc nyelvjárás sajátosságai] {{Wayback|url=http://www.palocut.hu/36-8459.html |date=20070311021207 }} |
||
* [https://web.archive.org/web/20080916175138/http://www.freeweb.hu/sata/historia/szdpaloc.htm A palócok eredete, bemutatása, nyelvjárásuk] |
* [https://web.archive.org/web/20080916175138/http://www.freeweb.hu/sata/historia/szdpaloc.htm A palócok eredete, bemutatása, nyelvjárásuk] |
||
* [[Szeder Fábián János]] [{{MEK|/03700/03709/03709.pdf}} – A palóczokról] |
* [[Szeder Fábián János]] [{{MEK|/03700/03709/03709.pdf}} – A palóczokról] |
A lap jelenlegi, 2024. május 17., 12:32-kori változata
A palóc nyelvjárás az egyik legismertebb magyar nyelvjárás. Szlovákiában és Észak-Magyarországon elterjedt, pontosabban Vágtól keletre, a Dunától és a Budapest-Cegléd-Szolnok vonaltól északra egészen a Tiszáig és a Sajó-Hernád-medencéig.
Palóc nyelv | |
Beszélik | észak Magyarország és dél Szlovákia |
Terület | Közép-Európa |
Beszélők száma | 800,000 fő |
Nyelvcsalád | • Finnugor • Ugor • Magyar • Palóc nyelv |
Írásrendszer | Latin írás |
Jellemzői
[szerkesztés]A palóc nyelvjárás egyik legjellemzőbb hangtani sajátsága az „a” és „á” hangoknak a köznyelvitől eltérő ejtése; az „a” helyett rendszerint ajakzárás nélkül képzett „â”-t ejtenek (rövid „á”), az „á” helyett pedig az ajakzárás különböző fokával képzett, néhol egészen „ó”-ba hajló „ā”-t (hosszú „a”), amelynek helyébe néha diftongus lép. Pl.: szâmār (szamár), âlmâ (alma), nâgy (nagy). Ez a nyelvjárás egyértelműen megkülönbözteti a „ly” hangot a „j”-től: l(j)āny, fol(j)ó, l(j)uk, gól(j)â. Jellemzőek a záródó típusú diftongusok („ó” >> „au”, „ő” >> „öü”, „é” >> „ië”). A -val, -vel rag v-je rendszerint nem hasonul: sokvâl (sokkal), hāzvâl (házzal), âsszonyvâl (asszonnyal), giëpvel (géppel). Helyenként még hallható a régmúlt igeidő: megcsókolt volt, a „megyek” helyett pedig a fiatalok beszédében is elég általános a menek, például âszt mënëk fiërjhë (aztán nemsokára férjhez megyek). A köznyelvi -ban, -ben helyett helyhatározók esetén néhol -on járja: vāroson (városban), míg az -on, -en, -ön helyett -ba(n), -be(n): âbbâ orombâ (azon a hegyormon/hegycsúcson). Bizonyos területeken a meg igekötő g-je hasonul az ige első mássalhangzójához: mëmmiërgeztë (megmérgezte), mëhhâlt (meghalt), mëllocsol (meglocsol).
A palóc nyelvjárás tájszavai között – különösen újabban – szlovák eredetű szavak is jelentkeznek.
Az helyett gyakran a névelő használatos, például így mondják: a asztalon, a Ödön stb. Valamint jellemző a suksükölés.
nyelv hasonlóságok
[szerkesztés]A Palóc nyelv az egyetlen olyan Finn-ugor nyelv amely egyforma maradt a Magyar nyelvel. A két nyelvek egyformák, viszont vannak eltérések irásban és kiejtésben, A Palócok és Magyarok megbirják érteni egymást még akkor is ha saját nyelvükön beszélnek egymással. olyan közel vannak egymáshoz mint pl az Amerikai Angol és Angliai Angol.
Típusai
[szerkesztés]Három típusra osztható:
- Nyugati palóc (a Garamtól nyugatra)
- Középső palóc ( a volt Bars, Hont, Nógrád, Gömör, Észak-Heves, Észak-Borsod és Észak-Pest megyék)
- Délkeleti palóc (Jászság és Dél-Borsod)
A magyar irodalomban
[szerkesztés]A leghíresebb palóc Mikszáth Kálmán, a nagy palóc, aki a műveiben a palócságot a világirodalom felé vezeti.
Ajánlott irodalom
[szerkesztés]- Tóth Imre:Palóc tájszótár, Nap Kiadó, 2007 ISBN 9789639658042
- Mazurka Károly: Szuhogyi palóc tájszótár, Tinta Könyvkiadó, Budapest, 2009
- Szücs István: A nyitra-vidéki palóc nyelvjárás. Nyelvjárási Tanulmányok III., 1905
- Dallos István: A nyitravidéki palócok. In: Nyitrai írók könyve. Nyitra, 1935, 151 nn.