„Hedvig lengyel királynő” változatai közötti eltérés
[nem ellenőrzött változat] | [nem ellenőrzött változat] |
aNincs szerkesztési összefoglaló |
|||
73. sor: | 73. sor: | ||
[[I. Lajos magyar király|I. ''Nagy'' Lajos]] magyar király és [[Kotromanić Erzsébet]] lánya. |
[[I. Lajos magyar király|I. ''Nagy'' Lajos]] magyar király és [[Kotromanić Erzsébet]] lánya. |
||
Lajosnak Erzsébettől három lánya született, [[Anjou Katalin magyar királyi hercegnő|Katalin]], [[Mária magyar királynő|Mária]] és Hedvig. Apja halála után a magyar trónt Mária örökölte. A [[kassai privilégium]]nak megfelelően a lengyel trón is Máriára, illetve leendő férjére [[Zsigmond magyar király| |
Lajosnak Erzsébettől három lánya született, [[Anjou Katalin magyar királyi hercegnő|Katalin]], [[Mária magyar királynő|Mária]] és Hedvig. Apja halála után a magyar trónt Mária örökölte. A [[kassai privilégium]]nak megfelelően a lengyel trón is Máriára, illetve leendő férjére [[Zsigmond magyar király|Zsigmondra]] szállt volna, mert Lajos a két országot egyben kívánta örökíteni. A lengyelek azonban követelték a királynő Krakkóban való tartózkodását, amit Mária magyar királynőként nem tudott biztosítani, így végül anyja, Kotromanić Erzsébet közbenjárása nyomán Hedvig örökölte a lengyel trónt. Hedviget [[1384]]-ben koronázták meg, az oklevelek királyként említik, mert a kor hivatalos [[latin nyelv]]e nem tett különbséget királynő és királyné közt, és nem lett volna egyértelmű, hogy uralkodóról van szó. |
||
Hedviget eredetileg [[Vilmos osztrák herceg|Habsburg Vilmos]] osztrák herceggel jegyezték el még négyévesen, mielőtt Ulászlóhoz ment feleségül. A lengyelek nem akarták Habsburg Vilmost királyukként, ezért elűzték. Az országot azonban fenyegette keletről a pogány litvánok serege, így kapóra jött, amikor fejedelmük, [[II. Ulászló lengyel király|Jagelló Ulászló]] [[1385]]-ben házasságkötési ajánlattal jelentkezett Hedvig udvarában, ami persze feltételezte ő és népe áttérését a |
Hedviget eredetileg [[Vilmos osztrák herceg|Habsburg Vilmos]] osztrák herceggel jegyezték el még négyévesen, mielőtt Ulászlóhoz ment feleségül. A [[lengyelek]] nem akarták Habsburg Vilmost királyukként, ezért elűzték. Az országot azonban fenyegette keletről a pogány [[litvánok]] serege, így kapóra jött, amikor fejedelmük, [[II. Ulászló lengyel király|Jagelló Ulászló]] [[1385]]-ben házasságkötési ajánlattal jelentkezett Hedvig udvarában, ami persze feltételezte ő és népe áttérését a [[kereszténység]]re. Hedvig ebben [[Isten]] akaratát látta, s beleegyezett az új házasságba azzal a feltétellel, hogy a [[Szentszék]] kimondja Vilmossal kötött házassága érvénytelenségét. Ez meg is történt, sőt [[IX. Bonifác pápa]] elfogadta a keresztszülői felkérést is a királyi pártól. |
||
Szent Hedvig lett a |
Szent Hedvig lett a litvánok keresztény vallásra térítésének igazi pártfogója, aki az üdvöt és a kegyelmet hangsúlyozta férje meglehetősen világias, erőszakos módszereivel szemben. Ő szorgalmazta, hogy a még zavargó, áttérni nem akaróknak ne vegyék el a jószágaikat, hangsúlyozva, hogy: ''Ha vissza is adtuk javaikat, ki fogja visszaadni elsírt könnyeiket?…''. Szorgalmazta a meggyőzés elvét a kereszteléseknél, illetve a litván papság kiművelését. [[Prága|Prágában]] [[1397]]-ben kollégiumot alapított litván teológusok számára is. Krakkóban noviciátust alapított, ahol elérte a teológiai fakultás megindítását is a pápától. [[Biecz]] városában kórházat építtetett. |
||
Leánya, [[Jagelló Erzsébet Bonifácia lengyel királyi hercegnő|Erzsébet Bonifácia]] szülését követő gyermekágyi |
Leánya, [[Jagelló Erzsébet Bonifácia lengyel királyi hercegnő|Erzsébet Bonifácia]] szülését követő [[gyermekágyi láz]]ba halt bele. A lányát négy nappal élte túl. A katolikus egyház szerint a [[szentség]] hírében halt meg [[1399]]-ben, s közeli [[szentté avatás]]át a lengyelek annyira biztosra vették, hogy a [[krakkó]]i [[Waweli székesegyház]] oltára alá temették, nem a kriptába, ahová a királyi főket is szokták. Bár a kanonizáció, illetve az elevatio (felemelés) még sokáig váratott magára, töretlen volt – ahogy a lengyelek hívják, – Jadwiga tisztelete, s mindenhol szentek társaságában, szentként ábrázolták. Szentté azonban csak az első [[Lengyelek|lengyel]] pápa, [[II. János Pál pápa|II. János Pál]] avatta [[1987]]. [[június 8.|június 8-án]], aki korábban már bíborosként a boldoggá avatásán szorgoskodott. Szent Hedvig [[2006]] óta a [[Dunakanyar]] védőszentje. |
||
Ünnepe: '''[[július 18.]]''' |
Ünnepe: '''[[július 18.]]''' |
||
A lap 2021. december 20., 18:18-kori változata
Anjou Hedvig | |
![]() | |
Thomas Weissfeld szobra | |
Lengyelország királynője | |
Uralkodási ideje | |
1384. október 16. – 1399. július 17. | |
Koronázása | Waweli székesegyház 1384. október 16. |
Elődje | Lajos |
Utódja | II. Ulászló |
Életrajzi adatok | |
Uralkodóház | Capeting–Anjou |
Született | 1374. február 18. Buda |
Elhunyt | 1399. július 17. (25 évesen) Krakkó |
Nyughelye | Waweli székesegyház |
Édesapja | I. Lajos magyar király |
Édesanyja | Kotromanić Erzsébet |
Testvére(i) | |
Házastársa | II. Ulászló lengyel király |
Gyermekei | Erzsébet Bonifácia királyi hercegnő |
Vallás | római katolikus |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Anjou Hedvig témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szent Hedvig | |
Tisztelete | |
Egyháza | római katolikus egyház |
Boldoggá avatása | 1979. május 31., Róma Boldoggá avatta: II. János Pál pápa |
Szentté avatása | 1997. június 8., Krakkó Szentté avatta: II. János Pál pápa |
Kegyhely | Szent Szaniszló és Szent Vencel-székesegyház |
Ünnepnapja | június 8. |
Védőszentje ennek | Lengyelország, Inowrocław, Nieszawa, Radomsko, Tczew, Dunakanyar |
Anjou Hedvig (ismert még mint Magyarországi vagy Lengyelországi Hedvig, lengyelül: Jadwiga Andegaweńska, litvánul: Jadvyga de Anjou; Buda, Magyar Királyság, 1374. február 18. – Krakkó, Lengyel Királyság, 1399. július 17.), a Capeting–Anjou-házból származó magyar királyi hercegnő, I. Lajos magyar király és Kotromanić Erzsébet királyné legifjabb leánya, aki apja 1382-es halálát követően Lengyelország királynője 1399-ben bekövetkezett haláláig. A római katolikus egyház 1997-ben szentté avatta, azóta Szent Hedvig néven is ismeretes. Hitvesétől, Jagelló litván nagyfejedelemtől (a későbbi lengyel király) született egyetlen gyermeke Erzsébet Bonifácia királyi hercegnő szülését követően hunyt el gyermekágyi lázban. Halála nemcsak az Anjou-ház magyar királyi ágának, hanem az Árpád-ház leányági kihalását is jelentette.
Életrajza
I. Nagy Lajos magyar király és Kotromanić Erzsébet lánya. Lajosnak Erzsébettől három lánya született, Katalin, Mária és Hedvig. Apja halála után a magyar trónt Mária örökölte. A kassai privilégiumnak megfelelően a lengyel trón is Máriára, illetve leendő férjére Zsigmondra szállt volna, mert Lajos a két országot egyben kívánta örökíteni. A lengyelek azonban követelték a királynő Krakkóban való tartózkodását, amit Mária magyar királynőként nem tudott biztosítani, így végül anyja, Kotromanić Erzsébet közbenjárása nyomán Hedvig örökölte a lengyel trónt. Hedviget 1384-ben koronázták meg, az oklevelek királyként említik, mert a kor hivatalos latin nyelve nem tett különbséget királynő és királyné közt, és nem lett volna egyértelmű, hogy uralkodóról van szó.
Hedviget eredetileg Habsburg Vilmos osztrák herceggel jegyezték el még négyévesen, mielőtt Ulászlóhoz ment feleségül. A lengyelek nem akarták Habsburg Vilmost királyukként, ezért elűzték. Az országot azonban fenyegette keletről a pogány litvánok serege, így kapóra jött, amikor fejedelmük, Jagelló Ulászló 1385-ben házasságkötési ajánlattal jelentkezett Hedvig udvarában, ami persze feltételezte ő és népe áttérését a kereszténységre. Hedvig ebben Isten akaratát látta, s beleegyezett az új házasságba azzal a feltétellel, hogy a Szentszék kimondja Vilmossal kötött házassága érvénytelenségét. Ez meg is történt, sőt IX. Bonifác pápa elfogadta a keresztszülői felkérést is a királyi pártól.
Szent Hedvig lett a litvánok keresztény vallásra térítésének igazi pártfogója, aki az üdvöt és a kegyelmet hangsúlyozta férje meglehetősen világias, erőszakos módszereivel szemben. Ő szorgalmazta, hogy a még zavargó, áttérni nem akaróknak ne vegyék el a jószágaikat, hangsúlyozva, hogy: Ha vissza is adtuk javaikat, ki fogja visszaadni elsírt könnyeiket?…. Szorgalmazta a meggyőzés elvét a kereszteléseknél, illetve a litván papság kiművelését. Prágában 1397-ben kollégiumot alapított litván teológusok számára is. Krakkóban noviciátust alapított, ahol elérte a teológiai fakultás megindítását is a pápától. Biecz városában kórházat építtetett.
Leánya, Erzsébet Bonifácia szülését követő gyermekágyi lázba halt bele. A lányát négy nappal élte túl. A katolikus egyház szerint a szentség hírében halt meg 1399-ben, s közeli szentté avatását a lengyelek annyira biztosra vették, hogy a krakkói Waweli székesegyház oltára alá temették, nem a kriptába, ahová a királyi főket is szokták. Bár a kanonizáció, illetve az elevatio (felemelés) még sokáig váratott magára, töretlen volt – ahogy a lengyelek hívják, – Jadwiga tisztelete, s mindenhol szentek társaságában, szentként ábrázolták. Szentté azonban csak az első lengyel pápa, II. János Pál avatta 1987. június 8-án, aki korábban már bíborosként a boldoggá avatásán szorgoskodott. Szent Hedvig 2006 óta a Dunakanyar védőszentje. Ünnepe: július 18.
Gyermeke
- Férjétől, Jagelló (1351 körül–1434) litván nagyhercegtől, II. Ulászló néven lengyel királytól, 1 leány:
- Erzsébet Bonifácia (Krakkó, 1399. június 22. – Krakkó, 1399. július 13.) lengyel királyi hercegnő, litván nagyhercegnő
Galéria
-
Szent Hedvig
-
Szent Hedvig szobra Vácott
-
Szent Hedvig és II. Ulászló szobra Budán a Bécsi kapu mellett (felavatva 2013. 10. 30.)
-
Hedvig címere
-
Hedvig királynő síremléke
Források
- Lenarduzzi, Marie-Albane: Szent Hedvig magyarországi Anjou hercegnő, Lengyelország királynője, Ecclesia, Budapest, 2003. (Eredeti kiadás: Lenarduzzi, Marie-Albane: Sainte Hedwige. protectrice des nations, Pierre Téqui éditeur, Paris, 1999.)
- Dümmerth Dezső (1982): Az Anjou-ház nyomában, Panoráma, Budapest.
- Bérczi Sz. (2008): Magyarországi szent királylányok emlékezete. TKTE. Budapest. (ISBN 978-963-87437-2-5)
- Török J. (1991): A magyar föld szentjei, Tulipán Könyvkiadó Kft, Budapest.
- White, K. E. (1993): Szentek kislexikona. Maecenas Könyvkiadó, Budapest.
További információk
- Genealogie-Mittelalter/Hedwig Königin von Polen (Hozzáférés: 2014. július 17.)
- Genealogie Mittelalter/Hedwig (Jadwiga) Königin von Polen (Hozzáférés: 2014. július 17.)
- Hoensch Joerg: Kaiser Sigismund. Herrscher an der Schwelle zur Neuzeit 1368-1437./Hedwig Königin von Polen (Hozzáférés: 2014. július 17.)
- Foundation for Medieval Genealogy/Hungary, Kings Genealogy (Hozzáférés: 2014. július 17.)
- Foundation for Medieval Genealogy/Poland Kings Genealogy (Hozzáférés: 2014. július 17.)
- The Marriage of Jadwiga and Jagiello (Hozzáférés: 2014. július 17.)
- William L. Urban: Tannenberg and After: Lithuania, Poland, and the Teutonic Order in Search of Immortality/Chapter One: Vytautas and Jagiello/The Angevin Dynasty's Failure (Hozzáférés: 2014. július 17.)
- Vác hivatalos honlapja (Hozzáférés: 2014. július 17.)
- Szent Hedvig élete kifesthető lapokkal gazdagított füzetben (Hozzáférés: 2014. július 17.)
Kapcsolódó szócikkek
Capeting–Anjou-ház, magyar királyi ág Született: 1374. február 18. Elhunyt: 1399. július 17. | ||
Előző Lajos |
Lengyelország királynője 1384. október 16. – 1399. július 17. |
Következő II. Ulászló |
|