„Görögország” változatai közötti eltérés
[nem ellenőrzött változat] | [nem ellenőrzött változat] |
Nincs szerkesztési összefoglaló |
a Bot: következő módosítása: wo:Gires |
||
514. sor: | 514. sor: | ||
[[vo:Grikän]] |
[[vo:Grikän]] |
||
[[war:Gresya]] |
[[war:Gresya]] |
||
[[wo: |
[[wo:Gires]] |
||
[[wuu:希腊]] |
[[wuu:希腊]] |
||
[[yi:גריכנלאנד]] |
[[yi:גריכנלאנד]] |
A lap 2008. szeptember 7., 19:44-kori változata
Sablon:Ország Görögország (görögül |Ελλάδα, Elláda, IPA: [ɛˈlaða], vagy Ελλάς, Ellás, [ɛˈlas]), hivatalos nevén a Hellén Köztársaság [Ελληνική Δημοκρατία (ɛliniˈkʲi ðimokraˈtia)],[1] egy ország Európa délkeleti részén, a Balkán félsziget déli végén. Északon Albániával Macedóniával és Bugáriával, keleten pedig Törökországgal határos. A kontinentális Görögország keleti és déli partjait az Égei-tenger, míg nyugati partjait a Jón-tenger mossa. Mindkettő a Földközi-tenger keleti medencéjének része, mely sok szigetnek ad helyet.
Görögország Európa, Ázsia és Afrika találkozásánál fekszik. Itt megtalálhatóak miind az ókori Görögország, a Római Birodalom, a Bizánci Birodalom[2] valamint a török utalom négy évszázadának emlékei.[3] Görögország a demokrácia,[4] a nyugati filozófia,[5] az olimpiai játékok, a nyugati irodalom, a történettudomány, a politikatudomány, a nagyobb tudományok és a matematika alapjainak és a nyugati dráma bölcsője[6] Utóbbinak mind a tragédia, mind a komédia ága itt kezdett kifejlődni.
Görögország fejlett ország, mely 1981 óta tagja az Európai Uniónak,[7] 2001 óta az Európai Gazdasági és Monetáris Uniónak, 1952 óta a NATO-nak, 1961 óta a OECD-nek,[8] 1995 óta a Nyugat-európai Uniónak, 2005 óta pedig az Európai Űrügynökségnek.[9] Az ország fővárosa Athén, nagyobb városai közé tartozik Theszaloníki, Pátra, Iraklion, Vólosz, Joánnina, Lárisza és Kavála.
Fekvése, határai
Északról Bulgária, Macedónia és Albánia határolja, keletről Törökország és az Égei-tenger, nyugatról és délről pedig a Jón-tenger és a Földközi-tenger. Legnyugatibb pontja: Korfu (Κέρκυρα: Kérkíra / Kerkyra[10]), legdélebbi Kréta (Κρήτη: Kríti / Crete), legkeletibb Kasztelórizo szigete (Καστελλόριζο). Erősen tagolt partvonal jellemzi, partvidéke 15.000 km hosszú. Dél felé a part egyre inkább csipkéződik, a szárazföld parthossza 4 000 km. Csak 107 000 km2 az összefüggő szárazföld, 25 000 km2 sziget.
Földrajz
Domborzat
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/Greece_23.91172E_39.08554N.jpg/329px-Greece_23.91172E_39.08554N.jpg)
- Szárazföldi részei: a Balkán-félsziget és a Peloponnészosz-félsziget. Peloponésszoszt 6 km széles és 79 m magas földszoros választja el a szárazföldtől. A Korinthoszi-csatorna tette önálló szigetté.
- Szigetvilága: 1300 szigete van, ebből 170 lakott.
- Tengerei:
- Jón-tenger: a Földközi-tenger legmélyebb medencéje. Szigetei a Dinári-hegység külső övezetének tengerbe süllyedt hegyláncai, a
- Égei-tenger: a Földközi-tenger sekély beltengere, medencéje a jégkorszakban süllyedt le, csak dél felé nyitott. Sótartalma max. 39‰. Nagyrészt itt csoportosulnak a szigetek:
- Szporádok: Alonniszosz, Szkiathosz, Szkopalesz, Szkírosz
- Északkelet-égei szigetek (part menti szigetek): Évia, Szalamisz, Thasszosz, Szamothraki, Limnosz, Leszbosz, Kiosz, Szamosz
- Szaróni szigetek: Ejina, Idra, Pórosz, Szpetszész
- Kükládok: Mikonosz, Délosz, Párosz, Thira (=Szantorini)
- Dodekanéz szigetek: Ródosz, Kosz, Patmosz, Asztipalea, Kalimnosz, Karpathosz, Kaszosz, Lerosz, Niszirosz, Szimi, Tilosz, Kastelorizo
- Kréta
- Hegyláncai: kb. 2/3 részt hegyek borítják Görögországot, 1500–2000 m magas, kopár, karsztos. Négy alapvetően más felépítésű láncból áll:
- Pindosz: a Balkán közepén, a legnagyobb tömegű görög hegység, a Dinári-hegységhez csatlakozik, leggyakoribb kövezete a krétakori mészkő,
- Makedón Masszívum – a keleti oldalon fekszik, legmagasabb pontja az Olümposz (Olympos) 2917 m. Hozzá tartozik a Attika félszigete. 2.000 m – nél magasabb hegyei: a Pindosz, a Parnasszosz, a Peloponesszosz és a Taigethosz.
- Medencéi: feltöltődéssel keletkezett termékeny síkságok a hegyek között. Legnagyobbak a Thrákiai - medence, a Thesszáliai-medence, az Epiruszi-medence és a Szaloniki-medence.
- Görögországban sok a földrengés: Thira (Santorini) szigete vulkánosság nyomán alakult ki. Másutt jellegzetesek az ásványvízfeltörések, gőz- és gázszivárgások. Az ország területén a mészkőhegyek miatt sok a barlang, számuk kb. 7500-ra tehető.
Vízrajz
- Folyói: Az országnak nincsenek nagy folyói, a legtöbb már rövid szakasz után mély szakadékokon át a tengerbe torkollik. Nyáron sok folyómeder kiszárad, nem hajózhatók. Fő folyója a Piniosz, nagyobbak még az Évrosz, a Sztrimonasz, az Axiosz és az Aliakmon.
- Tavai: Legnagyobbak a Prespa-tó, a Trihonis-tó, a Volvi-tó, a Vegoritida-tó és a Korónia-tó.
Név - Elhelyezkedés - Terület
Trichonis - Közép-Görögország - 95,840 km2
Volvi - Makedonia - 70,353 km2
Vegoritis - Makedonia - 54,311 km2
Bistonis - Thrákia - 45,030 km2
Koronia - Makedonia - 42,823 km2
Mikri Prespa - Makedonia - 42,541 km2
Megali Prespa - Makedonia - 39,040 km2
Kerkini - Makedonia - 37,688 km2
Kastoria - Makedonia - 28,655 km2
Ioannina - Epirusz - 19,470 km2
Iliki - Közép-Görögország - 19,118 km2
Doiranis - Makedonia - 15,350 km2
Amvrakia - Közép-Görögország - 14,477 km2
Lisimachia - Közép-Görögország - 13,085 km2
Petron - Makedonia - 12,294 km2
Kournas - Kréta
Éghajlat
- A partvidék éghajlata általában mediterrán. A zárt medencékben szárazföldi jellegűvé válik a klíma. Az országban általában rendkívül tiszta a levegő és száraz. Sok a napsütés (300 nap/év, 3000 óra). A csapadék mennyisége nyugatról kelet felé egyre csökken.
Növény- és állatvilág
- Görögországban kevés az erdő, sok az örökzöld cserjés, bükk, tölgy, pálma. Jellemző export termények: narancs, citrom, szőlő, olajbogyó, dohány.
Környezetvédelem
Történelem
A Balkán-félsziget déli részén fekvő Görögország kellemes éghajlatú területén már a bronzkortól egész Európa fejlődését meghatározó kultúrák alakultak ki. A virágzó hellén Birodalmat az egyre erősödő Róma hódította meg az i. e. 146-ban. A Római Birodalom kettéválása után a 15. századig a Bizánci Császárság része volt, a Balkánon előrenyomuló török hódítás áldozatául esett, és az Oszmán Birodalom uralma alá került. A négy évszázados elnyomás után a görög szabadságharcban kilenc év alatt (1821–1830) sikerült elérni az ország függetlenségét. A londoni szerződés 1830. február 8-án ismerte el a Görög Királyság szuverenitását. Az ország 1924 és 1935 között köztársaság volt, 1936-tól pedig katonai diktatúra volt, amelyet 1941-ben a német megszállás követett. A felszabadult országban 1944-ben visszaállították a monarchiát, majd 1946 és 1949 között polgárháború dúlt. A hadsereg jobboldali elemei 1967-ben puccsal átvették a hatalmat, a király (II. Konstantin) külföldre menekült. Az országot köztársasággá nyilvánították, és 1973-ban népszavazás által a királyt megfosztották trónjától. Az ún. ezredesek rendszere 1974-ben bukott meg a ciprusi válság miatt, ekkor újabb népszavazáson a lakosság többsége a köztársaság fenntartása mellett döntött.
1981-ben elsősorban az ország politikai stabilitásának erősítése miatt vették fel az Európai Unióba.
Államszervezet és közigazgatás
Alkotmány, államforma
Parlamentáris köztársaság az 1975-ben írt, majd 1986-ban módosított alkotmány szerint. Az államfő a fegyveres erők parancsnoka, a miniszterelnök és a miniszterek kinevezője.
Törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás
Közigazgatási felosztás
Az országot 13 régióra (περιφέρεια [periféria][10]) és egy autonóm államra (αυτόνομη πολιτεία [aftónomi politía])* osztották (zárójelben a székhely szerepel):
![]() |
|
A régió alatti egység Görögországban a prefektúra (nomosz, többes számban nomoi). Az ország 54 prefektúrára oszlik.
Politikai pártok
Legfontosabb pártjai az 1970-es években alakultak meg vagy újjá.
- Pánhellén Szocialista Mozgalom (PASOK) – baloldali párt
- Új Demokrácia (Nea Dimokratia - N.D.)– konzervatív liberális néppárt
- Görög Kommunista Párt (K.K.E.)
- Synaspismos (SYN- a 2007-es választásokon Syriza)- balközép-szoc.dem párt
- LAOS - szélső jobboldali populista párt
A két párt egymást váltja a kormányzásban.
Védelmi rendszer
Katonai költségvetés: 7,081 milliárd USD, a GDP 3,1%-a 2005-ben. Teljes személyi állomány: 177 600 fő, ebből 98 321 fő sorozott, (5520 nő) (2005-ben 109 000 fő). Szolgálati idő: 12-16 hónap.
Népesség
Általános adatok
- Lakosság: 10 645 000 fő.
Korábbi adatok: 7,6 millió (1950), 8,8 millió (1970), 10,6 millió (1999) - Átlagos népsűrűség: 80,7 fő/km2.
- Népességnövekedési ráta: -0,2% tehát csökken.
- Várható átlagos élettartam: 79 év. Csecsemőhalandóság: 6,2‰.
Legnépesebb települések
Etnikai, nyelvi, vallási megoszlás
A görög indoeurópai nép, már időszámításunk előtta 2. évezredben is lakta ezt a földet. A mai lakosság nagy részét is ők alkotják. Az ország többi lakója nemzeti kisebbség.
Nemzetiségek: görög 95-98% egyéb 2%: macedón, török, bolgár, albán. Külföldiek aránya az országban 4%.
Az újgörög nyelv az indoeurópai nyelvcsalád tagja, a 15. század óta használják, elődje az ógörög nyelv.
Vallás: görög-ortodox 98% Hivatalos vallási kisebbségek a török nyelvű muzulmánok, és a muzulmán bolgárok (pomákok), arányuk 2%.
Sokáig kötelező volt a vallásoktatás az állami iskolákban, ám 2008-ban eltörölték ezt[11].
Szociális rendszer
Gazdaság
Általános adatok
Az Európai Unió legfejletlenebb "régi" tagja. Jelentős támogatásokban részesül az EU-tól, melyek a bruttó hazai termék mintegy 3%-át teszik ki.
Bruttó nemzeti termék: 124,6 milliárd USD, az egy főre eső bruttó nemzeti termék: 11 780 USD. Ennek szektorális megoszlása: mezőgazdaság 9%, ipar 22%, szolgáltatás 70%.
Gazdasági ágazatok
Mezőgazdaság
A szektor igen magas arányban részesedik a nemzeti termékből. A síkságokat részben mesterséges öntözéssel teszik a növénytermesztésre alkalmassá. Termékeny vidékei a Makedónia-síkság, Thesszáliai-síkság, Bóiótiai-síkság, Argoliszi-síkság. Mezőgazdaságának vezető ága a növénytermesztés, legfőbb terményei a szőlő illetve a mazsola, az olivabogyó, a citrusfélék, a zöldség és a gyümölcs. Juh- és kecsketenyésztése is jelentős.
Ipar
Kitermelt ásványkincsei: bauxit, vas, nikkel, réz, króm, barnakőszén, tőzeg, magnezit.
A görög ipar gerincét továbbra is az élelmiszer- és a könnyűipar képezi. Az építőipar gyorsan bővül. Jelentős a fémipar és vezető helyen áll a hajóépítésben.
Kereskedelem
- Idegenforgalom
Míg a 20. század első felében az ország bevételének fő forrását a mezőgazdasági termények exportja, a halászat és a külföldön élő görögök hazautalásai jelentették, a II. világháborút követő fejlődést főként turizmusra alapozták. A tercier szektor súlya kiemelkedő. Az idegenforgalom a szolgáltatásokból származó bevételek mintegy 20%-át teszik ki. Évente körülbelül 12 millió turista látogat el ide, főként európai országokból (Nagy-Britanniából és Németországból). A magyar turistáknak is az egyik legkedveltebb külföldi üdülőhelye Görögország. A tengerpart, a csodálatos szigetvilág mellett az ókori Hellas emlékei vonzzák a legtöbb külföldi látogatót.
- Külkereskedelem
Állandó deficittel küzd, melyet a turizmusból származó bevételek ellensúlyoznak. Kivitelének fő termékei: zöldség és gyümölcsfélék (narancs, szőlő, citrom, paradicsom,füge), valamint jelentős a textilipari és vegyipari termékek exportja is. A behozatal fő termékei: gépek, közlekedési eszközök, vegyipari termékek valamint a kőolaj és kőolajtermékek. Az Európai Unió tagjaként külkereskedelmének jelentős részét a tagállamokkal (főként Németországgal, Nagy-Britanniával, Olaszországgal, Franciaországgal és Hollandiával) bonyolítja le. Emellett jelentős exportpartnere az USA is. A nemzetközi bérfuvarozásból szintén jelentős bevételei származnak.
Kultúra
A későbbi évezredek egész európai gondolkodásának, művészetének egyik legfontosabb, meghatározó alapja lett az ókori görögség kultúrája. Hatása akkora mint a Bibliáé. A középkorban ugyan háttérbe szorult, de a reneszánszban újra a görög kultúra felé fordultak. Világszemléletük legnagyobb újdonsága "az ember felfedezése": az a felismerés, hogy minden élőlény között leghatalmasabb az ember: ő lett minden dolog legfőbb mércéje és végső célja.
A korai görög kultúra kötődik ugyan a régebbi keleti népek műveltségéhez, mitológiai képzeteihez, de az átvett elemekből, sajátos, a keletitől elütő világképet, világszemléletet alakítottak ki.
A görög ember: A görög ember szabadelvű volt, a boldogságot, az örömöt kereste, sokszor teljes erkölcstelenségben élt, a gazdagok állandóan ünnepeket rendeztek. A személyes dolgok nem érdekelték őket. A filozófusaik nem azt kérdezték, hogy én miért vagyok, hanem az érdekelte őket, hogy hogyan keletkezett a világ és hogyan lehetnének boldogok. A testkultúra is nagyon meghatározó volt az életükben. A küzdő szellem, küzdési vágy is jellemezte őket. Versenyeket rendeztek, mind a sportban, mind az irodalomban. "Azt látjuk az ókorból amit a kései görögök megőrzésre méltónak találtak." A forrásoknak csupán 20%-a maradt fenn. Mindaz amit nem másoltak elveszett.
Kulturális intézmények
- Könyvtárak
- Múzeumok
- Zenei intézmények
Művészetek
- Irodalom: Lásd: ókori görög irodalom, bizánci irodalom, újgörög irodalom, Görög költők, írók listája
- Film
- Képzőművészet: Lásd: görög szobrászat
- Zene
Fájdalmat kifejező népi zenei műfaj a rembetika.
Hagyományok
Gasztronómia
Nemzeti ételük a ma már Magyarországon is ismert gyros (γύρος: jírosz / gyros[12]), mely pitába-lángosba töltött bárányhús zöldségekkel, de létezik csirkés változata is. További ismert görög ételek a muszaka,a pasticio, a szuvlaki,a bifteki, a szudzukaki,a kokkinisto, a kritharaki, illetve a gigantes plaki. Elterjedt saláta a tzatziki (τζατζίκι: dzadzíki / tzatziki[10]) szósz, amely joghurtból, uborkából, fokhagymából és olajjal készül. Gyakori reggeli étek a mézes joghurt.
A görögök, tengeri nép lévén rengeteg halat és tengeri állatot esznek. Elterjedt a szőlőecetben áztatott aszalt olivabogyó, a fehér kecske-juh-éstehéntejből készített sajt a feta. Ez utóbbi az alapja a világszerte görög salátaként ismert vegyes zöldség salátának, amelyet ők csak parasztsalátaként ismernek. Füstölt kecske sonka gyakran kerül az asztalra.
Bár legelterjedtebb a bor fogyasztása, amelyből leghíresebb a gyantával készített fehérbor, a retsina, illetve a telt vörös mavrodaphe. Emellett világhírre tett szert a magas alkoholtartalmú ánizspálinka, az úzo (ούζο: úzo / ouzo[10]), a konyakszerű metaxa, valamint a cippuró (ánizsízű törkölypálinka).
Sport
- Az iszthmoszi játékok az Ókori Görögországban a pánhellén játékok egyike volt, amit Korinthosz mellett tartottak, minden második évben.
- Az iszthmoszi játékokat a nemeai játékokkal egy évben az olümpiai játékok előtti és utáni évben tartották – azaz az olümpiai ciklus második és negyedik évében –, Poszeidón tiszteletére. A hagyomány szerint i. e. 580-ban tartották először Küpszelosz türannosz bukásának örömére. Egy másik hagyomány szerint a játékokat Thészeusz alapította.
- A játékok győztesei fenyőkoszorút kaptak jutalmul.
- Titus Quinctius Flamininus az i. e. 196-os játékokat használta fel arra, hogy kihirdesse a görög államok szabadságát a makedón uralom alól. Amikor a rómaiak lerombolták Korinthoszt i. e. 146-ban, akkor Sziküón vette át a játékok szervezését, egész addig, amíg Korinthosz vissza nem szerezte a játékok tuljadonjogát valamikor i. e. 7 és i. sz. 3 között. Az iszthmoszi játékok ezután virágoztak egészen addig, amíg I. Theodosius be nem tiltotta őket, mint pogány ritusokat.
- Az ókori olümpiai játékok az ókori Görögországban pánhellén játékok legfontosabbika, atlétikai és vallási ünnep volt Zeusz tiszteletére az éliszi Olümpiában. A történeti források szerint a játékokat i. e. 776 és 393 között négyévente tartották, összesen 292-t. Az olümpiai játékok a pánhellén játékok részét képezték, amelyek 2-4 évente megrendezett 4 eseményből álltak, és amelyek közül az olümpiai játékok voltak a legnagyobb presztízsűek.
Ünnepek
Január 1. | Az újév napja |
Január 6. | Vízkereszt |
Január 19. | Hamvazóhétfő |
Március körül (változó) | A nagyböjt kezdete |
Március 25. | A nemzeti forradalom kezdete (1821) |
Április körül (változó) | Nagypéntek |
Május 1. | A munka ünnepe |
Június körül (változó) | A Szentlélek napja |
Augusztus 15. | Nagyboldogasszony |
Október 28. | A „NEM” napja (a nem Mussolini ultimátumára, és győzelem az olasz hadsereg ellen) |
November 8. | Kréta nemzeti ünnepe |
November 17. | Diáklázadás a katonai junta ellen (1973) |
December 25. | Karácsony |
December 26. | István napja |
December 31. | Az óév búcsúztatása |
Külső hivatkozások
- Pintér Attila: Görögország, Változó Világ 45., Budapest 2005.
- Görögország.lap.hu
- Hellasz.hu
- Görögország Linkek (Weblink)
- Vakáció Görögországban
- Görögország
- Görög nagykövetségek (angol)
- Görögország domborzati térképe
- Görögország online térképek
- Térképezz! Görögország: fotó, leírás feltöltési lehetőség a pontos helyszín bejelölésével
- Sarti Info
- Görögország Képgaléria
- Sarti Autóval indulóknak hasznos információk
- Tourist accommodation in Greece(angolul)
Jegyzetek
- ↑ World Factbook - Greece: Government. CIA. www.cia.gov, 2007. március 15. (Hozzáférés: 2007. április 7.)
- ↑ Sir Steven Runciman, Conclusion, The Fall of Constantinople
- ↑ "Greece." Encyclopædia Britannica. 2006. Encyclopædia Britannica Online. 6 Sept. 2006 <http://search.eb.com/eb/article-9106266>.
- ↑ Finley, M. I. Democracy Ancient and Modern. 2d ed., 1985. London: Hogarth.
- ↑ History of Philosophy, Volume 1 by Frederick Copleston
- ↑ Brockett, Oscar G. History of the Theatre. sixth ed., 1991. Boston; London: Allyn and Bacon.
- ↑ Member States of the EU: Greece. European Union. europa.eu. (Hozzáférés: 2007. április 7.)
- ↑ Convention on the OECD. Organisation for Economic Co-operation and Development. www.oecd.org. (Hozzáférés: 2007. április 7.)
- ↑ Greece becomes 16th ESA Member State. European Space Agency. www.esa.int, 2005. március 22. (Hozzáférés: 2007. április 7.)
- ↑ a b c d A görög szavak átírása a Wikipédia irányelvei alapján történik; ahol szükséges, az angolos átírást dőlt betűkkel jelezzük
- ↑ Szemléletváltás: hittanóra helyett matekozhatnak is a görög diákok
- ↑ A görög szavak átírása a Wikipédia irányelvei alapján történik; ahol szükséges, az angolos átírást is jelezzük