Északi-Mariana-szigetek
é. sz. 15° 10′ 58″, k. h. 145° 44′ 43″15.182778°N 145.745278°E
Északi-Mariana-szigetek | |||
Commonwealth of the Northern Mariana Islands | |||
| |||
Nemzeti himnusz: Gi Talo Gi Halom Tasi | |||
![]() | |||
Fővárosa | Saipan | ||
![]() | |||
Államforma | az USA társult állama | ||
Vezetők | |||
Elnök | Barack Obama | ||
Kormányzó | Benigno R. Fitial | ||
Főhivatalnok | Pedro Agulto Tenorio | ||
Hivatalos nyelv | angol, chamorro | ||
Beszélt nyelvek | karolinai | ||
Tagság | Lista Csendes-óceáni Közösség, Csendes-óceáni Fórum (megfigyelő állam) | ||
Népesség | |||
Népszámlálás szerint | 47 329 fő (2020)[1] | ||
Becsült | 80 006 fő (2003) | ||
Népsűrűség | 168 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 477 km² | ||
Időzóna |
| ||
Egyéb adatok | |||
Pénznem | USA dollár (USD ) | ||
Hívószám | 1–670 | ||
Internet TLD | .mp | ||
Közlekedés iránya | jobb | ||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Északi-Mariana-szigetek témájú médiaállományokat. | |||
![]() |
Az Északi-Mariana-szigetek az Egyesült Államok társult állama a Csendes-óceán nyugati felében.
Földrajz
Éghajlat
Domborzat
A 16 vulkáni szigetből álló terület a Csendes-óceán nyugati felében, a Hawaii-szigetektől 5300 km-re fekszik. Hat szigete lakott. Legmagasabb pontja: Agrihan szigeten, 965 méter.
Növény- és állatvilág
Történelem
A szigeteket Magellan fedezte fel 1521-ben, majd 1565-ben a spanyolok vették birtokukba. A szigetek eredeti lakosságának (a chamorróknak) legtöbbje (90-95%) kihalt vagy összeházasodott nem chamorrókkal a spanyol uralom idején. Az új telepesek, akik a Fülöp-szigetekről és a Karolina-szigetekről érkeztek, újra benépesítették a szigeteket. Ennek ellenére a chamorro népesség fokozatosan újraéledt. A chamorro, filippínó és Karolina-szigeteki nyelvi és etnikai különbségek máig alapvetően megosztják a Mariana-szigeteket.
Az 1898-as spanyol-amerikai háború után Spanyolország át kényszerült adni az Amerikai Egyesült Államoknak Guamot, a Mariana-szigetek többi részét a Karolina- és Marshall-szigetekkel együtt pedig eladta Németországnak. A tényleges uralmat azonban Japán gyakorolta a szigetek felett és 1914-ben, az I. világháború során meg is szállta. Akkoriban a gazdaság fő ága a cukornád-termesztés volt, a szükséges munkaerő Okinawáról és Koreából érkezett.
A második világháborúban nagy csaták dúltak errefelé: Guam, Saipan, Tinian volt a helyszíne ezeknek. Ezután a szigeteket Egyesült Államok gyámsága alá helyezték. A japán uralom idején idetelepülteket visszatelepítették származási helyükre.
A függetlenség kérdése az 1970-es években merült fel. A teljes függetlenséget egy népszavazás elutasította. Az ország 1978. január 1-jén az USA társult állama lett.
Távlati tervként az Északi-Mariana-szigeteken felmerült a társult állam alkotmányos státuszának megváltoztatása: a terület egyesüljön Guammal és váljon amerikai szövetségi állammá, azonban népszavazásig még nem jutott el a kérdés.
Népesség
- Népcsoportok: chamorro, mikoronéz, európai, japán, kínai, filippínó.
- Vallások: keresztény, törzsi vallású.
Politika
Az Északi-Mariana-szigetek egy többpártrendszerű demokrácia, melyben a kormány feje a kormányzó.
Törvényhozás, végrehajtás, igazságszolgáltatás
Politikai pártok
Védelmi rendszer
Gazdaság
A lakosság megélhetését a mezőgazdaság (cukornád, kávé, kókuszdió), a turizmus és a katonai támaszpontokhoz kötődő szolgáltatások biztosítják. Az egy főre eső GDP 2001-ben 12 500 amerikai dollár volt.
Mezőgazdaság
Ipar
Szolgáltatások
Kereskedelem
Közlekedés
- Közúthálózat hossza: 362 km.
- Repülőterek száma: 3.
- Kikötők száma: 2.
Kultúra
Sport
Forrás
- Topográf Térképészeti Kft.: Midi világatlasz, Nyír-Karta & Topográf, Nyíregyháza, 2004. ISBN 963-9516-63-5
További információk
- Felvásárolja Amerika védőbástyáit a terjeszkedő Kína – Origo, 2011. október 28.
- ↑ 2020. évi népszámlálás az Egyesült Államokban. (Hozzáférés: 2022. augusztus 29.)