Navadna zlata rozga
Navadna zlata rozga | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||
Znanstvena klasifikacija | ||||||||||||||
| ||||||||||||||
Solidago virgaurea L. | ||||||||||||||
Sinonimi | ||||||||||||||
|
Navadna zlata rozga (znanstveno ime Solidago virgaurea) je trajnica iz družine nebinovk, ki je razširjena po večini Evrope, pa tudi po Severni Ameriki, severni Afriki ter osrednji in jugozahodni Aziji. [1][2][3]
Opis
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Bombus_cryptarum_-_Solidago_virgaurea_-_Keila.jpg/220px-Bombus_cryptarum_-_Solidago_virgaurea_-_Keila.jpg)
Navadna zlata rozga zraste v višino med 30 in 100 cm[4] in ima ravno pokončno steblo, ki je s premenjalno razvrščenimi suličastimi listi enakomerno olistano do vrha.[5] Na vrhu stebla ima v koške združene rumene cvetove[2] s premerom okoli 7 mm[6] in s kodeljicami iz laskov. Jezičastih cvetov je največ osem. Dno koška je golo, ovojkovi list pa rastejo v več vrstah in se prekrivajo kot strešniki.[5]
- Podvrste in variacije[7]
- Solidago virgaurea subsp. alpestris (Waldst. & Kit.) Gremli
- Solidago virgaurea subsp. armena (Grossh.) Greuter
- Solidago virgaurea subsp. asiatica Kitam. ex Hara
- Solidago virgaurea var. calcicola Fernald
- Solidago virgaurea subsp. caucasica (Kem.-Nath.) Greuter
- Solidago virgaurea subsp. dahurica (Kitag.) Kitag.
- Solidago virgaurea subsp. gigantea (Nakai) Kitam.
- Solidago virgaurea var. insularis (Kitam.) Hara
- Solidago virgaurea subsp. jailarum (Juz.) Tzvelev
- Solidago virgaurea subsp. lapponica (With.) Tzvelev
- Solidago virgaurea subsp. macrorrhiza (Lange) Nyman
- Solidago virgaurea subsp. minuta (L.) Arcang.
- Solidago virgaurea subsp. stenophylla (G.E.Schultz) Tzvelev
- Solidago virgaurea subsp. talyschensis (Tzvelev) Sennikov
- Solidago virgaurea subsp. taurica (Juz.) Tzvelev
- Solidago virgaurea subsp. turfosa (Woronow ex Grossh.) Greuter
- Solidago virgaurea subsp. virgaurea
- Solidago virgaurea var. virgaurea
Razširjenost in uporabnost
Uspeva na vseh vrstah dobro odcednih tal, ki pa morajo biti bogata s hranili.[6] Bolj ji ustrezajo peščena tla, zato jo najpogosteje najdemo na posekah in kamnitih mestih, ob železniških progah in cestah, svetlih gozdovih in ob grmovju.[8] Potrebuje polno sonce, uspeva pa tudi v polsenci in cveti od avgusta do oktobra.[4] Dobro prenaša nizke zimske temperature.
Kot zdravilno rastlino so navadno zlato rozgo v arabskem svetu gojili že davno v zgodovini, evropski zdravniki 15. in 16. stoletja pa so jo uporabljali za zdravljenje ran. Vsebuje čreslovine, saponine, flavonoide, grenčine in eterična olja[4]
Danes zeliščarji iz izvlečkov zeli pripravljajo sredstva za zdravljenje katarjev in ledvičnih kamnov[9], uporablja pa se tudi pri vnetjih sečil, mehurja in ledvic, težavah s prostato, za lajšanje revmatičnih obolenj in pri različnih težavah s kožo.[4] Slovenska zdravilska zakonodaja razvršča zlato rozgo v najvarnejšo skupino H.[4]
Reference
- ↑ Altervista Flora Italiana, Verga d'oro comune, Solidago virgaurea L. includes photos and European distribution map
- ↑ 2,0 2,1 Flora of China, Solidago dahurica (Kitagawa) Kitagawa ex Juzepczuk, 1959. 兴安一枝黄花 xing an yi zhi huang hua
- ↑ »United States Department of Agriculture, Germplasm Resources Information Network (GRIN)«. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 12. julija 2015. Pridobljeno 26. julija 2017.
- ↑ 4,0 4,1 4,2 4,3 4,4 »Navadna zlata rozga«. Društvo za zdravilne rastline Zasavje. Pridobljeno 26. julija 2017.[mrtva povezava]
- ↑ 5,0 5,1 »Navadna zlata rozga«. zaplana.net. Pridobljeno 26. julija 2017.
- ↑ 6,0 6,1 »Navadna zlata rozga«. vrtnarava.si. Pridobljeno 26. julija 2017.
- ↑ »The Plant List, Solidago virgaurea L.«. Arhivirano iz prvotnega spletišča dne 23. novembra 2018. Pridobljeno 26. julija 2017.
- ↑ »NAVADNA ZLATA ROZGA LAJŠA VNETJA SEČIL«. bodieko.si. 5. avgust 2014. Pridobljeno 26. julija 2017.
- ↑ Howard, Michael. Traditional Folk Remedies (Century, 1987), str.145.