Лукавац
Лукавац је градско насеље и сједиште истоимене општине у средњем току ријеке Спрече. Према прелиминарним подацима пописа становништва 2013. године, у Лукавцу је пописано 12.061 лица.[1]
Лукавац | |
---|---|
![]() | |
Административни подаци | |
Држава | Босна и Херцеговина |
Ентитет | Федерација БиХ |
Кантон | Тузлански кантон |
Општина | Лукавац |
Становништво | |
— 2013. | ![]() |
Географске карактеристике | |
Координате | 44° 31′ 55″ С; 18° 31′ 52″ И / 44.532028° С; 18.531123° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), љети UTC+2 (CEST) |
Остали подаци | |
Поштански број | 75300 |
Позивни број | 035 |
Веб-сајт | www |
Историја
уредиПронађени су остаци култура из бронзаног доба на брду Градина код Озрена који указују да је подручје ове општине било насељено још у праисторији.
Име Лукавац, које се сусреће и у другим крајевима Босне и Херцеговине, спомиње се у писаним документима 1528. године као Горњи и Доњи Лукавац, а у попису становништва из 1885. године спомиње се као Лукавац турски и Лукавац српски.
Привреда
уредиИнтензиван развој овог града почиње након Другог свјетског рата. Тада се општина убрзано развија што доводи и до развоја производње, трговине, спорта и културе, као и до организовања људи у разне организације.
Најважнији дио туристичке понуде Лукавца везан је за акумулационо језеро Модрац и туристичко-угоститељске капацитете на језеру.
Становништво
уредиСастав становништва – насељено мјесто Лукавац | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
2013.[2] | 1991.[3] | 1981.[4] | 1971.[5] | ||||
Укупно | 12 061 (100,0%) | 12 647 (100,0%) | 10 597 (100,0%) | 8 613 (100,0%) | |||
Бошњаци | 10 001 (82,92%) | 7 596 (60,06%)1 | 5 424 (51,18%)1 | 5 221 (60,62%)1 | |||
Босанци | 610 (5,058%) | - | - | - | |||
Хрвати | 361 (2,993%) | 493 (3,898%) | 651 (6,143%) | 892 (10,36%) | |||
Срби | 273 (2,263%) | 2 219 (17,55%) | 1 905 (17,98%) | 1 897 (22,02%) | |||
Роми | 229 (1,899%) | - | - | - | |||
Неизјашњени | 195 (1,617%) | - | - | - | |||
Босанци и Херцеговци | 192 (1,592%) | - | - | - | |||
Муслимани | 95 (0,788%) | - | - | - | |||
Остали | 50 (0,415%) | 399 (3,155%) | 271 (2,557%) | 221 (2,566%) | |||
Албанци | 29 (0,240%) | - | - | - | |||
Црногорци | 8 (0,066%) | - | - | - | |||
Југословени | 5 (0,041%) | 1 940 (15,34%) | 2 346 (22,14%) | 382 (4,435%) | |||
Словенци | 5 (0,041%) | - | - | - | |||
Непознато | 4 (0,033%) | - | - | - | |||
Македонци | 3 (0,025%) | - | - | - | |||
Турци | 1 (0,008%) | - | - | - |
- 1 На пописима од 1971. до 1991. Бошњаци су пописивани углавном као Муслимани.
Познате личности
уреди- Асим Бајрић, пјевач
Референце
уреди- ^ „Прелиминарни резултати Пописа становништва, домаћинстава и станова у Босни и Херцеговини 2013, Агенција за статистику БиХ, Сарајево, 5. 11. 2013.” (PDF). Архивирано из оригинала (PDF) 23. 11. 2018. г. Приступљено 23. 7. 2015.
- ^ „Popis 2013 BiH - Etnička/nacionalna pripadnost, vjeroispovijest, maternji jezik”. www.popis.gov.ba. Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine. Приступљено 28. 4. 2020.
- ^ „Nacionalni sastav stanovništva Republike Bosne i Hercegovine 1991.” (PDF). fzs.ba. Приступљено 25. 11. 2015.
- ^ „Nacionalni sastav stanovništva SFR Jugoslavije 1981.” (PDF). stat.gov.rs. Приступљено 25. 11. 2015.
- ^ „Nacionalni sastav stanovništva SFR Jugoslavije 1971.” (PDF). stat.gov.rs. Приступљено 25. 11. 2015.