Арнольд Рюйтель
Арнольд Рюйтель (Arnold Rüütel; 10 травня 1928, о. Сааремаа, Естонія) — естонський політик, вчений-зоотехнік. Третій Президент Естонії (8 жовтня 2001 — 9 жовтня 2006). Останній голова Президії Верховної Ради Естонської РСР та «батько» нової державної незалежності Естонії. Депутат Верховної ради СРСР 11-го скликання, заступник голови Президії Верховної ради СРСР у 1984—1990 роках. Член Центральної Ревізійної Комісії КПРС у 1986—1990 роках. Кандидат сільськогосподарських наук (1972).
Арнольд Рюйтель | |
![]() | |
![]() | |
![]() |
Цитати
ред.«Закручувати колесо історії потрібно з часу створення Московського царства у середині 16-го століття, яке розширило свої володіння до Далекого Сходу і крайньої Півночі. Але підпорядкувати землі на Заході і Півдні йому не вдалося, сил не вистачило. Ми, народи країн Балтії, у 18-му столітті були західним кордоном Росії. Належність до різних народів визначила в результаті те, з якими цінностями розвивалося наше суспільство і на якому культурному тлі. |
«Це трагедія всього українського народу. Президент Ющенко намагався вивести країну на шлях демократичного розвитку. І зробив все для цього. Але Москва, або як ми ще говоримо, амбіції Росії, виходять з позицій керівництва держави. І тут позиції країн не збігаються. Український народ стоїть за свої невід’ємні права. І я впевнений, що Україна досягне поставлених цілей. Оскільки це й підтримує міжнародна спільнота. І Росія не має права не дотримуватись прийнятих на цьому рівні правил міжнародних організацій». — про відчуття, коли дивиться новини з України, де вже тисячі людей загинули у воєнному російсько-українському конфлікті в інтерв’ю, записане у серпні 2015 року в рамках проекту «Росія і я» Арнольд Рюйтель: Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори (14 березня 2016 року) |
«Моє президентство припало на 2001-2006 роки. Після здобуття незалежності ми взяли курс на розвиток відносин із західними країнами. З Росією відносини залишилися на рівні культурного обміну і підтримки економічних зв’язків. Пік напруженості у відносинах із Росією припав на 9 травня 2005 року, коли в Москві святкували День перемоги. Взяти участь у ньому з’їхалися керівники НАТО і ЄС. З одного боку, СРСР зробив великий вклад у руйнування фашизму, і тому було важливо вшанувати пам’ять жертв. Але в країнах Балтії пішли масові депортації і репресії невинних людей, багато з яких загинули в таборах смерті в ГУЛАГу. На тлі таких протиріч я разом з президентом Литви Адамкусом ухвалив рішення провести цей день серед свого народу. А роком, що запам’ятався найбільше, став, безперечно, 2004-й, коли ми увійшли до складу ЄС та НАТО». — про те, який був найгірший день у відносинах з Росією та який найкращий день в інтерв’ю, записане у серпні 2015 року в рамках проекту «Росія і я» Арнольд Рюйтель: Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори (14 березня 2016 року) |
«Цей день ми дійсно запам’ятали. Перш за все, мені одразу доповіли про те, як почався путч. Рано вранці, близько шостої, мене попередили, що мене можуть заарештувати... Але мене це не зупинило. Я сказав, що піду на роботу, скличу парламент, і ми заявимо, що не підкоримося вимогам путчу, що ми і зробили. |
«...Леннарт Мері був своєрідною особистістю. У багатьох питаннях мені було складно коментувати будь-які його дії. Але хоч він і був трохи екстравагантним, зробив все можливе для відновлення незалежності Естонії. США – це світова держава, яка є основною частиною Північноатлантичного альянсу. Ця держава є наочним прикладом того, як має розвиватися демократичне суспільство. Це і вплинуло на наші відносини зі США. Після відновлення незалежності ми подали заявку на вступ до ЄС, а потім і до НАТО. Це особливо важливо тепер, в непростих політичних умовах, я маю на увазі, перш за все, Крим і порушення Росією міжнародних норм у зв’язку з Україною». — про відносини Естонії та США в інтерв’ю було записане у серпні 2015 року в рамках проекту «Росія і я» Арнольд Рюйтель: Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори (14 березня 2016 року) |
«Не знаю, наскільки тут доречно використовувати слово «заслуга». В мені завжди жила і жевріла ідея відновити незалежність Естонії. Це все пов’язано зі спогадами. Коли я був хлопчиком, я пам’ятаю, як після підписання пакту Молотова-Ріббентропа в країну в’їхала радянська військова техніка. Нескінченний потік автоколон прибув на Сааремаа. Їхали вночі. Я стояв біля будинку, в якому ми жили. Дорога, якою йшла техніка, проходила прямо повз наш будинок. Я стояв і дивився, як іде колона. Ця картина досі стоїть перед моїми очима. Я вже тоді зрозумів, що зроблю все можливе, щоб перемогла справедливість. Напевно, це і є те, що можна тепер назвати моїм головним досягненням. Нехай воно прийшло і через десятки років». — про те, що вважає своїм головним досягненням, заслугою як політика, як президента Естонії, як керівника естонського парламенту в інтерв’ю, записане у серпні 2015 року в рамках проекту «Росія і я» Арнольд Рюйтель: Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори (14 березня 2016 року) |
«Дивлячись на економічне і соціальне становище СРСР, Горбачов спробував, коли був представником молодого покоління, реформувати суспільство в рамках перебудови. Але змінити реальні умови не вдалося. Ті люди, що стояли тоді на чолі піраміди влади СРСР, писали у своїх спогадах, що початком кінця СРСР стало прийняття Верховною Радою ЕССР 16 листопада 1988 року Декларації про суверенітет. За цим документом, на території Естонської РСР могли діяти лише схвалені президією ЕССР закони. Аналогічні рішення було ухвалено пізніше в Латвії, Литві, Росії та низці інших радянських країн. Тогочасне рішення Єльцина стало початком розвитку сьогоднішньої Російської Федерації. Путін спробував форсувати економічний і соціальний розвиток Росії, що виявилося ефективно. Проте, він проігнорував багато аспектів міжнародного права. Наприклад, у зв’язку з анексією Криму». — про те, у чому, полягає основна різниця між трьома президентами – Горбачовим, Єльциним і Путіним в інтерв’ю, записане у серпні 2015 року в рамках проекту «Росія і я» Арнольд Рюйтель: Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори (14 березня 2016 року) |
«Я не використовував би слова «боятися». Дійсно, військові можливості Естонії та Росії не можна порівнювати. При цьому, я завжди був у курсі геостратегічних інтересів Росії в країнах Балтії, які можна прочитати з часів Петра Першого і до сьогодні. У той же час, у 1918 році Естонія зуміла створити свою державу. Правда, вона спромоглася проіснувати лише кілька десятиліть, і країну знову окупували ще на півстоліття. Та ми змогли відновити незалежність і стати членами ООН, ЄС, НАТО і ще цілої низки міжнародних організацій. Я вважаю, що підприємницькі кола дійшли у своєму розвитку того рівня, в якому діє міжнародне право і сформовані сили, що його забезпечують». — про те, чи боявся колись Росії - великої країни з величезними важелями впливу – від газу, нафти до військової сили – і маленької, незалежної Естонії в інтерв’ю, записане у серпні 2015 року в рамках проекту «Росія і я» Арнольд Рюйтель: Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори (14 березня 2016 року) |
«Я вважаю, що ЄС обрав правильну позицію, коли вводив санкції проти Росії, оскільки остання порушила міжнародне право. Я сподіваюся, що різкий осуд з боку міжнародного співтовариства дій Росії проти України розкриє очі росіянам та їхньому керівникові. Найслабше місце у відносинах ЄС і Росії – відсутність довіри до останньої. Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори. Хотілося б тут нагадати, що коли Україна відмовилася від ядерної зброї, то Росія була тією країною, яка гарантувала Україні територіальну цілісність». — про те, що б у першу чергу зробив для того, щоб спробувати зупинити війну в Україні в інтерв’ю, записане у серпні 2015 року в рамках проекту «Росія і я» Арнольд Рюйтель: Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори (14 березня 2016 року) |
«Ми крок за кроком відновлювали незалежність. 16 листопада 1988 року ми ухвалили Декларацію про суверенітет, після чого ще десятки законів, щоб реформувати наше правове поле і підвести його під демократичні засади Європи. Крок за кроком Естонія рухалася до незалежності. Ми проводили також громадські заходи, конференції і так далі, в тому числі, з Латвією і Литвою. |
«Вибори глави держави (президента) повинні проходити на основі Конституції. В Естонії президента можна обирати на два терміни поспіль. Потім президент може брати участь у житті держави, будучи лідером громадської думки, друкуючись або виступаючи з доповідями на міжнародних чи місцевих форумах. Те, що на верхівці піраміди покоління змінюють одне одного, – це природно». — про поради президентам-довгожителям, котрі не хочуть, не можуть або бояться стати колишніми в інтерв’ю, записане у серпні 2015 року в рамках проекту «Росія і я» Арнольд Рюйтель: Неможливо нормально спілкуватися з країною, яка витирає ноги об міжнародні договори (14 березня 2016 року) |
Примітки
ред.