Йоганн Сигізмунд Готфрід Гут: відмінності між версіями
[перевірена версія] | [перевірена версія] |
Немає опису редагування |
+Категорія:Математики Німеччини XVIII століття; +Категорія:Математики Німеччини XIX століття за допомогою HotCat |
||
(Не показані 8 проміжних версій 2 користувачів) | |||
Рядок 26: | Рядок 26: | ||
== Біографія == |
== Біографія == |
||
=== Початок кар'єри === |
|||
Йоганн Сигізмунд Готфрід Гут народився в {{нп|Рослау (Эльба)|Рослау|de|Roßlau (Elbe)}}. Навчався в [[Галле (Саксонія-Ангальт)|Галле]], де захистив дисертацію під керівництвом філософа {{нп|Йоганн Крістіан Форстер|Йоганна Крістіана Форстера|de|Johann Christian Foerster (Philosoph)}}. Займався прикладною математикою, архітектурою, практичною механікою, фізикою, а з приблизно 1801 року переважно сконцентрувався на дослідженнях в галузі астрономії. |
Йоганн Сигізмунд Готфрід Гут народився в {{нп|Рослау (Эльба)|Рослау|de|Roßlau (Elbe)}} в [[Саксонія-Ангальт|Ангальті]]. Навчався в [[Галле (Саксонія-Ангальт)|Галле]], де захистив дисертацію під керівництвом філософа {{нп|Йоганн Крістіан Форстер|Йоганна Крістіана Форстера|de|Johann Christian Foerster (Philosoph)}}. Був проффесором математики й фізики у [[Франкфурт-на-Одері|Франкфурті-на-Одері]]. Займався прикладною математикою, архітектурою, практичною механікою, фізикою, а з приблизно 1801 року переважно сконцентрувався на дослідженнях в галузі астрономії, яку [[Самонавчання|вивчив самостійно]]. Особливо цікавився питаннями фізичної будови небесних тіл. |
||
=== Перші астрономічні дослідження === |
|||
⚫ | |||
В 1802 році Гут навідав [[Англія|Англію]], де налагодив стосунки з англійськими астрономами та, ймовірно, відвідав провідні обсерваторії й познайомився з виробниками астрономічних приладів. В цей період в листі [[Фрідріх Вільям Гершель|Гершелю]] Гут висловив вірну здогадку, що крім [[1 Церера|Церери]] і [[2 Паллада|Паллади]] буде відкрито ще, принаймні, десять [[астероїди|подібних тіл]], «але через малі розміри цих планет їх завжди буде складно виявити і знаходити повторно, поки у нас не буде детального каталогу для області [[Зодіак]]у». |
|||
В 1811 році Гут переїхав з Харкова в Дерпт (теперішній [[Тарту]]). |
|||
Повернувшись до Німеччини, Гут власним коштом обладнав обсерваторію у себе вдома, де спостерігав сам і вчив спостерігати інших. За результатами своїх спостережень і роздумів, Гут опублікував в 1803—1810 роках ряд статей, присвячених фізичній будові тіл Сонячної системи, подвійним зіркам, туманностям, зодіакальному світлу. В цей період він відкрив 4 комети. В проведеним [[Йоганн Елерт Боде|Боде]] конкурсі на здобуття премії від анонімного мецената, половину премії здобув Гут за відкриття двох комет протягом 1805 року, а другу половину — молодий [[Фрідріх-Вільгельм Бессель|Бессель]]. Після 1807 року активність астрономічних досліджень Гута значно знизилася, ймовірно, через його переїзд спочатку в [[Харків]], а потім в [[Тарту|Дерпт]], де йому довелось налагоджувати астрономічні спостереження практично з нуля. |
|||
=== Харків === |
|||
Гут був запрошений до новоствореного [[Харківський університет|Харківського університету]], 7 лютого 1808 затверджений на посаді професора прикладної математики, а 20 серпня прибув до Харкова. Перед переїздом до Харкова Гутові було доручено керівництвом університету придбати в Європі наукові інструменти на загальну суму близько 2500 карбованців. Крім того, він привіз з собою власну колекцію наукових приладів. За оцінками чиновників, загальна вартість особистого майна в багажі Гута складала всього 677 карбованців 60 копійок, а вартість його наукових предметів, інструментів і книг — 35288 карбованців. Пізніше частину його наукової колекції придбав університет. |
|||
⚫ | Гут організував в університеті астрономічний кабінет, а згодом і тимчасову обсерваторію біля старого корпусу університету на [[Вулиця Університетська (Харків)|вулиці Університетській]]. Деякі з привезених Гутом інструментів збереглися, і тепер виставлені в музеї астрономії [[Харківська астрономічна обсерваторія|Харківської обсерваторії]]<ref name="200лет">{{книга|автор=[[Шкуратов Юрій Григорович|Шкуратов Ю. Г.]] |частина= |посилання частина= |заголовок=200 лет астрономии в Харьковском университете |оригінал= |посилання=http://ru.astron.kharkov.ua/library/books/ |відповідальний= |видання= |місце=Харьков |видавництво= |рік=2008 |том= |сторінки= |сторінок=632 |серія= |isbn= |тираж=500|ref =}}</ref>. |
||
=== Дерпт === |
|||
В 1811 році Гут переїхав з Харкова в Дерпт (теперішній [[Тарту]]), де під його керівництвом було завершене будівництво [[Тартуська обсерваторія|Дерптської обсерваторії]]. |
|||
З 1812 року став членом-кореспондентом [[Прусська академія наук|Прусської академії наук]]. |
З 1812 року став членом-кореспондентом [[Прусська академія наук|Прусської академії наук]]. |
||
Помер в Дерпті в 1818 році, 28 лютого старого стилю. |
|||
== Примітки == |
== Примітки == |
||
Рядок 44: | Рядок 59: | ||
[[Категорія:Російські астрономи]] |
[[Категорія:Російські астрономи]] |
||
[[Категорія:Науковці Харківського університету]] |
[[Категорія:Науковці Харківського університету]] |
||
[[Категорія:Науковці Тартуської обсерваторії]] |
|||
[[Категорія:Українські астрономи]] |
|||
{{scientist-stub}} |
|||
[[Категорія:Математики Німеччини XVIII століття]] |
|||
[[Категорія:Математики Німеччини XIX століття]] |
Поточна версія на 10:50, 30 червня 2024
Йоганн Сигізмунд Готфрід Гут | |
---|---|
Johann Sigismund Gottfried Huth | |
Народився | 2 травня 1763 Рослау (Эльба)[de] |
Помер | 12 березня 1818 (54 роки) Тарту |
Країна | Німеччина |
Діяльність | математик, фізик, викладач університету |
Alma mater | Університет Мартіна Лютера[1] |
Галузь | астрономія |
Заклад | Дерптський імператорський університетd |
Науковий керівник | Johann Christian Försterd[1] |
Членство | Прусська академія наук |
Йоганн Сигізмунд Готфрід Гут (1763—1818) — астроном, фізик і математик німецького походження, перший астроном в Харківському університеті, один з засновників Тартуської обсерваторії.
Йоганн Сигізмунд Готфрід Гут народився в Рослау[de] в Ангальті. Навчався в Галле, де захистив дисертацію під керівництвом філософа Йоганна Крістіана Форстера[de]. Був проффесором математики й фізики у Франкфурті-на-Одері. Займався прикладною математикою, архітектурою, практичною механікою, фізикою, а з приблизно 1801 року переважно сконцентрувався на дослідженнях в галузі астрономії, яку вивчив самостійно. Особливо цікавився питаннями фізичної будови небесних тіл.
В 1802 році Гут навідав Англію, де налагодив стосунки з англійськими астрономами та, ймовірно, відвідав провідні обсерваторії й познайомився з виробниками астрономічних приладів. В цей період в листі Гершелю Гут висловив вірну здогадку, що крім Церери і Паллади буде відкрито ще, принаймні, десять подібних тіл, «але через малі розміри цих планет їх завжди буде складно виявити і знаходити повторно, поки у нас не буде детального каталогу для області Зодіаку».
Повернувшись до Німеччини, Гут власним коштом обладнав обсерваторію у себе вдома, де спостерігав сам і вчив спостерігати інших. За результатами своїх спостережень і роздумів, Гут опублікував в 1803—1810 роках ряд статей, присвячених фізичній будові тіл Сонячної системи, подвійним зіркам, туманностям, зодіакальному світлу. В цей період він відкрив 4 комети. В проведеним Боде конкурсі на здобуття премії від анонімного мецената, половину премії здобув Гут за відкриття двох комет протягом 1805 року, а другу половину — молодий Бессель. Після 1807 року активність астрономічних досліджень Гута значно знизилася, ймовірно, через його переїзд спочатку в Харків, а потім в Дерпт, де йому довелось налагоджувати астрономічні спостереження практично з нуля.
Гут був запрошений до новоствореного Харківського університету, 7 лютого 1808 затверджений на посаді професора прикладної математики, а 20 серпня прибув до Харкова. Перед переїздом до Харкова Гутові було доручено керівництвом університету придбати в Європі наукові інструменти на загальну суму близько 2500 карбованців. Крім того, він привіз з собою власну колекцію наукових приладів. За оцінками чиновників, загальна вартість особистого майна в багажі Гута складала всього 677 карбованців 60 копійок, а вартість його наукових предметів, інструментів і книг — 35288 карбованців. Пізніше частину його наукової колекції придбав університет.
Гут організував в університеті астрономічний кабінет, а згодом і тимчасову обсерваторію біля старого корпусу університету на вулиці Університетській. Деякі з привезених Гутом інструментів збереглися, і тепер виставлені в музеї астрономії Харківської обсерваторії[2].
В 1811 році Гут переїхав з Харкова в Дерпт (теперішній Тарту), де під його керівництвом було завершене будівництво Дерптської обсерваторії.
З 1812 року став членом-кореспондентом Прусської академії наук.
Помер в Дерпті в 1818 році, 28 лютого старого стилю.
- ↑ а б Математичний генеалогічний проєкт — 1997.
- ↑ Шкуратов Ю. Г. 200 лет астрономии в Харьковском университете. — Харьков, 2008. — 632 с. — 500 прим.
- Шкуратов Ю. Г. 200 лет астрономии в Харьковском университете. — Харьков, 2008. — 632 с. — 500 прим.
- Народились 2 травня
- Народились 1763
- Померли 12 березня
- Померли 1818
- Випускники Галле-Віттенберзького університету
- Члени Прусської академії наук
- Російські астрономи
- Науковці Харківського університету
- Науковці Тартуської обсерваторії
- Українські астрономи
- Математики Німеччини XVIII століття
- Математики Німеччини XIX століття