Надія Мурад: відмінності між версіями
[перевірена версія] | [неперевірена версія] |
м стиль |
Немає опису редагування |
||
Рядок 19: | Рядок 19: | ||
Включена журналом [[Тайм (журнал)|''Time'']] до 100 найвпливовіших людей світу 2016 року<ref>{{cite web |url=http://time.com/collection/2016-time-100/ |title=The 100 Most Influential People |date=16 квітня 2016 |publisher=''TIME'' |accessdate=27 жовтня 2016}}{{ref-en}}</ref>. [[Федеральний уряд Іраку|Іракський уряд]], відзначивши роль Надії Мурад у донесенні до світового співтовариства інформації про загрозливе становище єзидських жінок на території, контрольованій [[Ісламська Держава|Ісламською державою]], номінував її на здобуття [[Нобелівська премія миру|Нобелівської премії миру]] 2016 року<ref>{{cite web |url=http://www.kurdistan24.net/en/news/c1247ac2-552c-4152-8c55-58c986f00369/Yezidi-woman-nominee-for-Nobel-Peace-Prize |title=Yezidi woman nominee for Nobel Peace Prize |date=6 січня 2016 |publisher=Kurdistan24 |accessdate=27 жовтня 2016}}{{ref-en}}</ref>. |
Включена журналом [[Тайм (журнал)|''Time'']] до 100 найвпливовіших людей світу 2016 року<ref>{{cite web |url=http://time.com/collection/2016-time-100/ |title=The 100 Most Influential People |date=16 квітня 2016 |publisher=''TIME'' |accessdate=27 жовтня 2016}}{{ref-en}}</ref>. [[Федеральний уряд Іраку|Іракський уряд]], відзначивши роль Надії Мурад у донесенні до світового співтовариства інформації про загрозливе становище єзидських жінок на території, контрольованій [[Ісламська Держава|Ісламською державою]], номінував її на здобуття [[Нобелівська премія миру|Нобелівської премії миру]] 2016 року<ref>{{cite web |url=http://www.kurdistan24.net/en/news/c1247ac2-552c-4152-8c55-58c986f00369/Yezidi-woman-nominee-for-Nobel-Peace-Prize |title=Yezidi woman nominee for Nobel Peace Prize |date=6 січня 2016 |publisher=Kurdistan24 |accessdate=27 жовтня 2016}}{{ref-en}}</ref>. |
||
== |
== Життєпис == |
||
=== Ранні роки === |
=== Ранні роки === |
||
Надія Мурад народилася у 1993 році у селищі Кочо неподалік міста [[Синджар]] на півночі [[Ірак]]у у регіоні компактного проживання єзидів. Родина займалася [[Фермер|сільським господарством]]; окрім Надії, сім'я мала ще 10 дітей: 8 синів та 2 дочок. У 2003 році Надія залишилася без батька<ref name="Новая">{{cite web |url=https://www.novayagazeta.ru/articles/2016/01/10/66989-171-nas-berut-naprokat-pokupayut-poluchayut-v-podarok-187 |title=«Нас берут напрокат, покупают, получают в подарок» |author=Елена Костюченко, Анна Артемьева |date=10 січня 2016 |publisher=Новая газета |accessdate=27 жовтня 2016}}{{ref-ru}}</ref>. |
Надія Мурад народилася у 1993 році у селищі Кочо неподалік міста [[Синджар]] на півночі [[Ірак]]у у регіоні компактного проживання єзидів. Родина займалася [[Фермер|сільським господарством]]; окрім Надії, сім'я мала ще 10 дітей: 8 синів та 2 дочок. У 2003 році Надія залишилася без батька<ref name="Новая">{{cite web |url=https://www.novayagazeta.ru/articles/2016/01/10/66989-171-nas-berut-naprokat-pokupayut-poluchayut-v-podarok-187 |title=«Нас берут напрокат, покупают, получают в подарок» |author=Елена Костюченко, Анна Артемьева |date=10 січня 2016 |publisher=Новая газета |accessdate=27 жовтня 2016}}{{ref-ru}}</ref>. |
||
Рядок 49: | Рядок 48: | ||
{{DEFAULTSORT:Мурад, Надія}} |
{{DEFAULTSORT:Мурад, Надія}} |
||
[[Категорія: |
[[Категорія:іракські правозахисники]] |
||
[[Категорія:Єзиди]] |
[[Категорія:Єзиди]] |
Версія за 11:39, 22 грудня 2018
Надія Мурад | |
---|---|
курд. نادیە موراد | |
![]() | |
Народилася | 1993 Кочо, Ірак |
Країна | ![]() |
Національність | Єзидка |
Діяльність | Правозахисник |
Галузь | права людини[2] |
Знання мов | арабська[3] і англійська[2] |
Роки активності | 2014 — тепер. час |
Magnum opus | Остання дівчина[d][4] |
Посада | посол доброї воліd[5] |
Конфесія | єзидизм |
Нагороди | |
Премії | Премія Вацлава Гавела Премія Андрія Сахарова ![]() |
Сайт | nadiasinitiative.org |
|
Надія Мурад Басі Таха (курд. نادیە موراد, араб. نادية مراد, нар. 1993, Кочо, Ірак) — іракська правозахисниця єзидського походження, Посол доброї волі управління ООН з наркотиків і злочинності[6], лауреат премії Вацлава Гавела з прав людини[7], премії Андрія Сахарова за свободу думки спільно з Ламією Аджи Башар[8], лауреат Нобелівської премії миру 2018 року разом з конголезьким лікарем Денісом Муквеге[9].
Включена журналом Time до 100 найвпливовіших людей світу 2016 року[10]. Іракський уряд, відзначивши роль Надії Мурад у донесенні до світового співтовариства інформації про загрозливе становище єзидських жінок на території, контрольованій Ісламською державою, номінував її на здобуття Нобелівської премії миру 2016 року[11].
Життєпис
Ранні роки
Надія Мурад народилася у 1993 році у селищі Кочо неподалік міста Синджар на півночі Іраку у регіоні компактного проживання єзидів. Родина займалася сільським господарством; окрім Надії, сім'я мала ще 10 дітей: 8 синів та 2 дочок. У 2003 році Надія залишилася без батька[12].
Освіту здобувала у місцевій школі. У дитинстві цікавилася історією та хотіла стати педагогом. Після здобуття середньої освіти планувала вступити до університету, однак, через захоплення селища бойовиками ІДІЛ року не змогла довчитися останній рік[12].
Рабство
Після захоплення Кочо Ісламською державою у серпні 2014 року Надія стала жертвою переслідування єзидів ісламістами. Разом із групою молодих жінок, серед яких у тому числі були 3 її племінниці, була вивезена та навернена у сексуальне рабство[12]. Утримувалася у місті Мосул, звідки здійснила невдалу спробу втечі, через що зазнала тортур. Була перепродана у рабство кілька разів[13]. Опинившись у місті Бахдіда, у листопаді 2014 року змогла втекти від рабовласників після трьох місяців полону.
Завдяки допомозі випадкової родини Надія змогла виїхати до Кіркука до свого брата, який перебував у таборі біженців. Пізніше потрапила до табору у місті Дахук, звідки разом з 1000 іншими біженцями дісталася до Німеччини, де мешкає зараз з однією зі своїх сестер[14].
Родина
Після смерті батька у 2003 році мешкала з матір'ю, 8 братами та 2 сестрами. Після захоплення Кочо джихадисти вбили матір, 6 її рідних та 3 двоюрідних братів за відмову прийняти іслам. Сестри також продані у рабство[12].
З родини Надії змогли вижити 2 її брати та 2 сестри. Брати та одна з сестер нині перебувають у таборі біженців в Іракському Курдистані, ще одна сестра — у Німеччині. Сестри Надії були викуплені родичами з рабства, крім того, одній з її племінниць також вдалося здійснити втечу від рабовласників, доля інших двох лишається невідомою[12].
Нагороди
- Премія Андрія Сахарова за свободу думки 2016 року (спільно з Ламією Аджи Башар)[8].
- Премія імені Вацлава Гавела з прав людини 2016 року[7].
- Нобелівська премія миру 2018 року (спільно з Денісом Муквеге)[9].
Примітки
- ↑ Who is the Nobel Peace Prize 2018 winner Nadia Murad?
- ↑ а б Czech National Authority Database
- ↑ CONOR.Sl
- ↑ https://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb45446960g
- ↑ Human trafficking survivor Nadia Murad named UNODC Goodwill Ambassador
- ↑ Надя Мурад, ставшая объектом торговли людьми, назначена Послом доброй воли УНП ООН. UNODOC. 16 вересня 2016. Процитовано 27 жовтня 2016.(рос.)
- ↑ а б Václav Havel Human Rights Prize 2016 awarded to Nadia Murad. PACE. 10 жовтня 2016. Процитовано 27 жовтня 2016.(англ.)
- ↑ а б Премію Сахарова дали двом активісткам з Близького Сходу. Українська правда. 27 жовтня 2016. Процитовано 27 жовтня 2016.
- ↑ а б Nobel Peace Prize 2018. Nobelprize.org url=http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/2018/.
{{cite web}}
:|access-date=
вимагає|url=
(довідка); Пропущений або порожній|url=
(довідка)(англ.) - ↑ The 100 Most Influential People. TIME. 16 квітня 2016. Процитовано 27 жовтня 2016.(англ.)
- ↑ Yezidi woman nominee for Nobel Peace Prize. Kurdistan24. 6 січня 2016. Процитовано 27 жовтня 2016.(англ.)
- ↑ а б в г д Елена Костюченко, Анна Артемьева (10 січня 2016). «Нас берут напрокат, покупают, получают в подарок». Новая газета. Процитовано 27 жовтня 2016.(рос.)
- ↑ Caroline Mortimer (16 вересня 2016). Escaped Isis sex slave Nadia Murad becomes UN goodwill ambassador. The Independant. Процитовано 27 жовтня 2016.(англ.)
- ↑ Everything about Nadia Murad – The Yazidi Woman Who Escaped ISIS Slavery!. National Views. 16 вересня 2016. Процитовано 27 жовтня 2016.(англ.)
![]() |
Це незавершена стаття про особу, що має стосунок до Курдистану. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |