Пострезорбційне насичення: відмінності між версіями
Перейти до навігації
Перейти до пошуку
[неперевірена версія] | [неперевірена версія] |
Вилучено вміст Додано вміст
Немає опису редагування |
+ {{Ізольована стаття|кільце2}} за допомогою AWB |
||
Рядок 1: | Рядок 1: | ||
{{Ізольована стаття|кільце2}} |
|||
'''Пострезорбці́йне наси́чення''' (''обмінне, вторинне'') формується після того, як продукти [[гідроліз]]у [[поживні речовини|поживні речовин]] потрапляють у [[кров]]. |
'''Пострезорбці́йне наси́чення''' (''обмінне, вторинне'') формується після того, як продукти [[гідроліз]]у [[поживні речовини|поживні речовин]] потрапляють у [[кров]]. |
||
Для його пояснення можуть бути залучені гіпотези: глюкостатічна, аміноацідостатична, ліпостатична і термостатична. |
Для його пояснення можуть бути залучені гіпотези: глюкостатічна, аміноацідостатична, ліпостатична і термостатична. |
Версія за 09:52, 28 грудня 2011
Пострезорбці́йне наси́чення (обмінне, вторинне) формується після того, як продукти гідролізу поживні речовин потрапляють у кров. Для його пояснення можуть бути залучені гіпотези: глюкостатічна, аміноацідостатична, ліпостатична і термостатична.
Див. також
Джерела
![]() |
Це незавершена стаття з медицини. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Ця стаття не має інтервікі-посилань. |