Довідка:Список типових мовних помилок
Цей список створюється на підставі відстежування у текстах Вікіпедії найтиповіших мовних помилок.
Якщо вам часто трапляються помилки, можливо, не очевидні для інших користувачів, скористайтеся пошуком і спробуйте виправити їх в інших статтях, а також додати до цього списку.
Не варто прогнозувати майбутні помилки й додавати відповідні пари до цього списку заздалегідь — для цього існують словники й правила правопису.
Неправильно | Правильно | Коментар |
---|---|---|
арґумент, ориґінальний | аргумент, оригінальний | не кожне латинське g треба передавати через ґ. |
багаточисельний | числе́нний | запозичення замість відповідника |
барокко | бароко | за орфографічним словником[1][2] |
більш висока більш світлий найбільш значне (значýще) |
вища світліший найзначніше (найзначущіше) |
типова помилка при перекладі з російської — невикористання лаконічніших українських конструкцій. (не є граматичною помилкою, однак часто бажано вживати українські однослівні відповідники) (див. також спеціальну сторінку) |
більше ста | понад сто, більш ніж (як) сто | росіянізм |
блище | ближче | |
будь-ласка | будь ласка | за орфографічним словником[3][4] |
в деякій мірі | деякою мірою, певною мірою | правильне слововживання |
ведучий | провідний (інженер), тягови́й (механізм) | |
відмінити, відміняти | відміняти (іменники, за відмінками тощо), але скасувати, скасовувати |
росіянізм |
вибачатись, вибачитись (я вибачаюсь) |
перепрошувати, просити пробачення (даруйте [на слові], вибачте) |
«вибачатись» — розмовний стиль; Вибачатися — Просити вибачення, усвідомлюючи свою провину. «Дуже вибачаюсь, що самому ніколи забігти до Вас», Панас Мирний[5] |
видаляти і вилучати | видаляти (зуб) вилучати (статтю) |
за значенням |
виключення (англ. exception) | виняток | калька з російської, в укр. мові «виключення» це іменник утворений від дієслова «виключати» |
виконуючий (як іменник) домінуючий[6] |
виконувач домінантний |
укр. мові не властива форма активних дієприкметників, вона передається відповідною формою мови |
вимір; одиниця виміру | вимірювання; одиниця вимірювання | коли йдеться про процес (дію) знаходження значення фізичної величини |
вірна інтерпретація | правильна інтерпретація | калька з російської, в укр. мові «вірний» — той, що заслуговує на довіру; постійний у своїх почуттях; відданий, відповідно до літературного слововживання[7] |
в кінці кінців | зрештою урешті-решт (врешті-решт) кінець кінцем |
росіянізм |
включати (у словниках:[8], [9], [10]) | містити у своєму складі, складатися (з…) | калька з російської |
володіти (здатністю) володіти (правописом) |
мати (здатність), бути здатним опанувати/опановувати (правопис) |
правильне слововживання |
вцілому | в цілому | за орфографічним словником[11] |
в (у) якості (когось/чогось) | як (хтось/щось), в ролі (когось/чогось), (кимось/чимось) (залежно від контексту) |
росіянізм |
Голандія, голандський | Голландія, голландський (про провінцію), Нідерланди, нідерландський (про країну) | у власних назвах іншомовного походження і похідних від них словах зберігається оригінальне подвоєння приголосних (Філіппіни, Марокко і т ін.), у загальних назвах — лише в окремих випадках (брутто, мотто, тонна й ін.). Голландія — складова частина Нідерландів. |
головнокомандуючий[12] [чим?] (як іменник) (у словниках:[13], [14]) | головнокомандувач [чого?] | питомий іменник для означення особи |
ґрант | грант | за орфографічним словником[15], [16] |
грунт | ґрунт | за орфографічним словником[17] |
далеко ідучий | далекосяжний | неправильне перенесення чужих мовних форм; при передаванні не враховуються питомі відповідники мови |
дивізіона | дивізіону | назва організації, абстрактне (див. А чи У); за орфографічним словником |
дивись/дивіться також | див. також | непотрібно уточнювати звернення, у всіх статтях буде виглядати однаково, аналогічно шаблону {{див. також}} |
діяльности | діяльності | рекомендовано використовувати словникові слова. За новими правилами правопису української мови (2019 рік) можна ставити "и" в кінці цього слова, але перевагу слід надавати літері "і". |
жюрі | журі | подібно |
завідуючий | завідувач, голова, старший, начальник (орудар) | українській мові не притаманні активні дієприкметники |
зворотній й под. | зворотний | за правописом [18] |
згідно род. в. відповідно з ор. в. |
згідно з ор. в. відповідно до род. в. |
|
зйомка, зйомочний | знімання, фільмування, знімальний | [19] |
инший | інший | рекомендовано використовувати словникові слова |
іллюстрація | ілюстрація | за орфографічним словником[20] |
каньон | каньйон | подібно |
(кіно)фільма | (кіно)фільму | абстрактне (див. А чи У); за орфографічним словником |
кооператива | кооперативу | назва організації (див. А чи У); за орфографічним словником |
користуватися попитом/популярністю | мати попит/популярність, послуговуватися попитом/популярністю | правильне слововживання |
любі́ | будь-які | лю́бі — то множина від любий (милий), а вживане у значенні будь-які є росіянізмом |
магнет | магніт | рекомендовано використовувати словникові слова (але див. рекомендацію на знаття заборони написання «магнет»). |
навчати грамоті | навчати грамоти | див. [2], [3] |
накінець накінець-то |
нарешті | росіянізм |
нажаль | на жаль | |
нанести удар | завдати удару | |
на рахунок (говорити на рахунок чогось) |
щодо, стосовно, з приводу | росіянізм |
наступаючий[21] (рік, період) | прийдешній, що надходить | недоречне вживання дієприкметника |
наступний (при подальшому переліченні) | такий | неправильний переклад російського следующий |
оточуючий | навколишній, довколишній, навкружний | за російсько-українськими словниками; але |
підчас | під час | за орфографічним словником |
продовжувати + інф.[21] | інф. + далі | тобто «робити (чекати, йти) далі» замість «продовжувати робити (чекати, йти)» тощо. Не треба зловживати словом «продовжувати» |
продовжується посадка | триває посадка | питоме слово замість запозичення |
на протязі (рос. на сквозняке), протягом | протягом одного дня, упродовж | рос. на сквозняке — укр. на протягу. На протязі чого — те саме, що протягом чого-небудь.[22] |
передвзятість | упередженість | росіянізм |
переіменування | перейменування | |
[надсилати] за адресою | [надсилати] на адресу | не кожному російському «по» відповідає українське «за» |
площадка | майданчик | росіянізм |
по крайній мірі | принаймні | росіянізм |
по понеділкам, по місцям, по рокам… | у понеділки, по місцях, за роками… | росіянізм |
по імені (рос. по имени) | на ім'я (на йме́ння, рідше на імення)[24] | правильний переклад |
Польша | Польща | росіянізм |
прийняти участь, приймав участь | У будь-яких акціях: що робити? — брати участь; що робитимеш? — братиму участь; що робиш? — беру участь; що робив? — брав участь; що зробити? — взяти участь. Правильно: прийняти документи; приймав рішення. | росіянізм |
прихожан | парафіян | росіянізм |
пункта | пункту | абстрактне (див. А чи У); за орфографічним словником |
п'ятнадцять чоловік | п'ятнадцять осіб | неправильний варіант є росіянізмом |
рахувати (я рахую, що …) | вважати, мати думку | правильне слововживання |
района, регіона | району, регіону | за орфографічним словником |
реґґі, реггі | регі | у загальних запозичених назвах не вживаємо подвоєних приголосних. Також і в оригіналі зазвичай такі слова вимовляються без жодних подвоєнь, наприклад, англ. reggae — ['regei]. Подібно режисер, кореспондент тощо. |
рінґтон, рінгтон | рингтон | правило дев'ятки |
розташований у(в) 50 км на північ (до півночі) від столиці | розташований за 50 км на північ від столиці | дослівний переклад з російської |
самий більший | найбільший | інші прикметники і прислівники — аналогічно |
сінгл | сингл | правило дев'ятки. |
скористуйтесь | скористайтесь | «користуйтесь», але «скористайтесь» |
слід, слідує (нести, шукати, працювати тощо) | треба (нести, шукати, працювати тощо) | росіянізм; «працювати як слід», але «нам треба працювати», а не «нам слід(ує) працювати» |
слідуючий | наступний, такий (при подальшому переліченні) | росіянізм |
співпадати | збігатися | правильне слововживання |
співставляти | зіставляти | правильне слововживання |
статтей (чого?), статею (чим?) | статей (чого?), статтею (чим?) | правильне написання (родовий відмінок від статті, орудний від стаття) |
стосовно | щодо | питоміше для мови |
стікло | скло | росіянізм |
за суттю | по суті | калька там, де мовні форми однакові |
так як | оскільки, позаяк, через те, що, тому, що, бо | росіянізм |
такі як | як-от | калька з російської
|
теріторія | територія | правило дев'ятки. У багатьох випадках і в англійській мові в цьому місці звучить [и] — [ɪ], а не [і] — [i] (англ. territory [terɪt(ə)rɪ]) |
тона, тон | тонна, тонн | аналогічно — брутто, нетто, мотто, булла, вілла, аннали, бонна, ванна, мадонна, манна, панна, пенні, білль, мулла, дурра, мірра, панно. |
торгівельний | торговельний | за орфографічним словником |
торкатися (деякі питання торкаються) | стосуватися | правильне слововживання |
узберіжжя | узбережжя | |
учбовий, учба | навчальний, навчання | хоча вживається в літературі та є в словниках[25][26]Багато які джерела вважають неправильним вживання терміна «вуз», вважаючи, що питомо українськими мають бути «ВНЗ», «виш»[27]. Автори доводять, що прикметник «учбовий» є штучним, утворений так званим «переінакшенням» російського «учебный», наводячи за доказ відсутність слова «учба» в українській мові[28][29][30]. Хоча слово «учба» і не фіксоване словниками[31][32], з погляду морфології воно не уявляється чимось чужим українській мові (пор. «косьба», «лічба», «сівба», «стрільба», «журба», «плавба»). Деякі дослідники навіть припускають, що незасвідчене староукраїнське слово стало джерелом російського «учёба», яке тривалий час теж було виключно розмовним (літературна форма — ученье (учення)).[30] |
хемія | хімія | рекомендовано дотримуватись правопису. |
швецький, громацький | шведський, громадський | Швеція, але — шведський |
широкополосний | широкосмуговий (бо смуга пропускання) | росіянізм; незнання термінології у галузі |
Вікіпедія: Мовні поради |
---|
![]() |
Правопис |
Правила перекладу |
Консультації |
Супутні питання |
Див. також
- норма
- узвичаєння
- труднощі перекладу чи передавання
- Вікіпедія:Правила перекладу власних назв
- Вікіпедія:Правила передачі звуків І, И, Й у власних назвах іншомовного походження в українській мові
- Список помилок перекладу з російської
- корекція
Джерела
- ↑ БАРОКО - Орфографічний словник української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ бароко - Орфографічний словник української мови. www.rozum.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ БУДЬ ЛАСКА - Орфографічний словник української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ будь ласка - Орфографічний словник української мови. www.rozum.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ Вибачатися // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- ↑ Святослав Караванський, «Секрети української мови», Київ, «Кобза», 1994 рік, стор. 72-80
- ↑ ВІРНИЙ - Літературне слововживання - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ ВКЛЮЧАТИ – Академічний тлумачний словник української мови. sum.in.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ включати - Великий тлумачний словник (ВТС) сучасної української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ Що таке ВКЛЮЧАТИ - Словник синонімів Караванського - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ В ЦІЛОМУ - Орфографічний словник української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ Назва повноваження президента в Конституції України, [1]
- ↑ ГОЛОВНОКОМАНДУЮЧИЙ - Орфографічний словник української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ ГОЛОВНОКОМАНДУЮЧИЙ – Академічний тлумачний словник української мови. sum.in.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ ГРАНТ - Орфографічний словник української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ ГРАНТ - Орфографічний словник української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ ҐРУНТ - Орфографічний словник української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ Зворотний і зворотній
- ↑ Привабливість і підступність паронімів - Олександр Пономарів. ponomariv-kultura-slova.wikidot.com. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ ІЛЮСТРАЦІЯ - Орфографічний словник української мови - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 5 листопада 2019.
- ↑ а б Олександра Сербенська, Марія Білоус, «Екологія українського слова», Львів, ЛНУ ім. Франка, 2003 рік
- ↑ Протяг // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- ↑ («Мовознавство», 1969, № 5, С. 88). Див. гніздо «На протязі» з літературними прикладами (Словник української мови в 11 тт., К., 1977, Т. 8, С. 328); «Російсько-український словник у трьох томах рекомендує в часовому значенні обидві форми як рівноправні. Однак словоформа на протязі більш властива книжним стилям, зокрема офіційно-діловому». (Культура слова, 1986).
- ↑ По имени = на ім'я (на ймення, на імення). Російсько-українські словники (укр.). 27 жовтня 2009. Процитовано 31 березня 2020.
- ↑ Учбовий. Російсько-українські словники (укр.). 27 жовтня 2009. Процитовано 31 березня 2020.
- ↑ УЧБОВИЙ – Академічний тлумачний словник української мови. sum.in.ua. Процитовано 31 березня 2020.
- ↑ Галина Лесна. Нові засоби мовної номінації у сучасній украиїнській пресі (PDF). Słowo. Tekst. Czas VII. Nowe środki nominacji językowej w nowej Europie / Materiały VII Międzynarodowej Konferencji Naukowej (Szczecin, 21-23 listopada 2003 r.). – Szczecin, 2004. – S. 129-133.
- ↑ Навчальний, учбовий. http://slovopedia.org.ua. Словопедія.
- ↑ Українська мова – рідна наша мова. Говори українською правильно!. http://biblioteka-bagrianogo.edukit.kiev.ua. Бібліотека імені Івана Багряного для дітей ЦБС Солом'янського району м. Києва.
- ↑ а б Слова "учбовий" немає в українській мові. Блог професора Пономаріва.
- ↑ Учбá, -и, ж. Те саме, що навчання. Приклади вживання: Сучасні радянські поети самі говорять, яке значення для їхнього ідейно-художнього зростання мáла учба в Маяковського … учба творча, скерована на те, щоб продовжувати і розвивати традиції Маяковського (Микола Бажан, Твори: Статті. Нариси, 228); Найбільшою «хибою» в цій рецензії являється незламна віра Т. Клоччя в те, що «невпинна учба вдосконалить і розів'є творчий хист молодих письменників» (Іван Микитенко, Зібрання творів, 1965, 82); З іншого краю, десь від села, став долинати ледь чутний собачий гавкіт, що переходив у виття, тривожне, численне. — На місяць там вони виють, чи що? — запитала Мар'яна. — Собачі маневри зараз біля радгоспу, учба на всю ніч,— пояснив дід Лука. (Олесь Гончар, Іван Драч, 1987, 182); … масу бійців і червонофлотців, у них зосереджується культурномасова робота: працюють найрізноманітніші гуртки, школи, провадиться політична і загальноосвітня учба, організується художня самодіяльнсть, наочна пропаганда. (Радянська Україна, Соціалістична культура, 1938, 20); Iншi приголосні перед -ба та -ко не м'якшаться: журба, плавба, сiвба, учба, служба, сipко, бровко. (Рідне слово, 1934, 133); «…показано період участі у відбудові зруйнованого господарства, суботники тощо, учба, зміна зміни, без Леніна, але ж…» (із Кіно-газети за 1929 рік).
- ↑ Яке слово вибрати?. http://kultura-movy.wikidot.com. Культура мови на щодень.
Посилання
- Олександра Сербенська, Марія Білоус. «Екологія українського слова» (Львів, ЛНУ ім. Франка, 2003 рік).[ Еелектронне джерело].