Джусичі (рід)
![Сучасний варіант гербу Кирдій](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/POL_COA_Kierdeja.svg/220px-POL_COA_Kierdeja.svg.png)
Джу́сичі, Джу́си, Чжу́си, Чу́си, Чу́сичі — руський (український) боярський рід. Волинсько-холмська гілка роду Кирдійовичів. Родове гніздо — Квасилів, згодом Ляхів. Герб Кирдій.
Разом з Гостськими, Козинськими, Вільгорськими, Кирдіями-Мильськими, Мнишинськими, Чапличами та іншими є однією з гілок, що походидь від боярина Кирдія. Також згодом Джусичі-Ляхівські.
Представники роду
Джуса Кирдійович — син пана Кирдія.
- Єсиф Джусич (також Чус, Чуса, Чуска, Жуса, Жусич, Чжуса, Чжусич, Дчуса, Дчусич, Джусич) згадується в грамоті князя Свидригайла Ольгердовича від 5 травня 1434 року, якою отримав маєток Басово з усіма прилеглими селами у сумі 300 коп грошей широких.[1]
- Андрій Джуса — маршалок великого князя Свидригайла Ольгердовича. Згадується в грамоті від 9 грудня 1433 року якою князь Свидригайло надав маєток Михлин боярину Андрію Волотовичові.
- Ванько Джусич — холмський каштелян (1470). У 1470 році продав князю Семену Збаразькому села Квасилів, Корнино, Колодне, Бережани, Басоє, Став, Славне, Растов, Ляхово, Почапи й Новогородичі.
- Юрій Джусич
- Олехно Юрійович Джусич (пом. до 1515).
- Ігнат Олехнович Джусич (зг. 1515, пом. до 1528) шлюб: Богдана Богушівна Боговитинівна Шумбарська.[2]
- Івашко Олехнович Джусич (зг. 1515)[3]
- Михайло Гнатович (Чжуса) Джуса-Ляхівський (пом. 1575, 1578). У 1578 році його діти потрапили в ясир під час одного з наймасштабніших татарських набігів.[4]
- Григорій Гнатович Джуса (зг. 1563)
- Андрій Григорович Джуса
- Любка Ігнатівна Джусянка. Шлюб: Іван Богданович Хребтович-Богуринський (бл. сер. XVI ст).[6]
- Богдан Олехнович Джусич (зг, 1515, пом. до 1528) мав двоє синів та п'ять доньок.[7]
- Богдан Богданович Джуса (пом. між 1563 і 1567)
- Ганна Богданівна Джусянка. Шлюб: Добринський Андрій.
- Іван Богданович Джуса (пом. 1576)[8]
- Настася Богданівна Джусянка. Шлюби: 1) Олехно Михайлович Тесівський. 2) Іван Горайн.[9]
- Немила Богданівна Джусянка. Шлюб: Томило Ворона-Боратинський. Після поділу спадщини Джусичів, були ув'язані в селі Яшківці (зг. 1554).[10]
- Богдан Богданович Джуса (пом. між 1563 і 1567)
- Олехно Юрійович Джусич (пом. до 1515).
Представники з невстановленим батьківством
Стефан Джуса Кирдійович. Мав чотирьох синів та три доньки (бл. сер. XVI ст).[7]
Джерела
- Яковенко Н.М. «Українська шляхта з кін. XIV - до сер. XVII ст. Волинь і Центральна Україна» Київ. 2008 р. – 409 ст. Ст. 146, 147
- Собчук В.Д. «Від коріння до корони» . Кременець 2014 р. – 506 ст. Ст. 144, 147, 150, 275, 283.
- Ворончук І. О. «Населення Волині в XVI – п., пол., XVII ст.: родина, домогосподарство, демографічні чинники.» Київ. 2012. – 712 с. Ст. 127, 168, 210, 238, 381, 458, 464, 482, 502.
- Однороженко Олег. Геральдика Кирдійовичів. Студії і матеріали з історії Волині. 2018. УДК 929.624.8. Ст. 60, 61.[11]
- Stecki T.J. «Z boru i stepu. Obrazy i pamiątki». – Kraków, 1888. – S. 2
Примітки
- ↑ Собчук В.Д. (2014). «Від коріння до корони» (українська) . Кременець. с. 144, 147.
- ↑ Ворончук, Ірина (2012). «Населення Волині в XVI – п., пол., XVII ст.: родина, домогосподарство, демографічні чинники.» (українська) . Київ. с. 458.
- ↑ Собчук В.Д. (2014). «Від коріння до корони» (українська) . Кременець. с. 150, 275.
- ↑ Ворончук, Ірина (2012). «Населення Волині в XVI – п., пол., XVII ст.: родина, домогосподарство, демографічні чинники.» (українська) . Київ. с. 381.
- ↑ Собчук В.Д. (2014). «Від коріння до корони» (українська) . Кременець. с. 283.
- ↑ Ворончук, Ірина (2012). «Населення Волині в XVI – п., пол., XVII ст.: родина, домогосподарство, демографічні чинники.» (українська) . Київ. с. 127.
- ↑ а б Ворончук, Ірина (2012). «Населення Волині в XVI – п., пол., XVII ст.: родина, домогосподарство, демографічні чинники.» (українська) . Київ. с. 502.
- ↑ Яковенко, Наталя (2008). «Українська шляхта з кін. XIV - до сер. XVII ст. Волинь і Центральна Україна» (українська) . Київ. с. 146, 147.
- ↑ Ворончук, Ірина (2012). «Населення Волині в XVI – п., пол., XVII ст.: родина, домогосподарство, демографічні чинники.» (українська) . Київ. с. 464.
- ↑ Ворончук, Ірина (2012). «Населення Волині в XVI – п., пол., XVII ст.: родина, домогосподарство, демографічні чинники.» (українська) . Київ. с. 210, 238, 482.
- ↑ Однороженко, Олег. Геральдика Кирдійовичів (PDF) (українська) . Архів оригіналу (PDF) за 7 жовтня 2021. Процитовано 1 січня 2022.