ТОС (РСЗВ)
ТОС-1 «Буратіно» / ТОС-1А «Солнцепьок» | |
---|---|
![]() ТОС-1А «Солнцепек» на виставці «Армія-2020» | |
Тип | РСЗВ |
Походження | СРСР |
Історія використання | |
На озброєнні | з 1988 |
Оператори | див. Оператори |
Історія виробництва | |
Розробник | КБТМ, Омськ |
Розроблено | 1987 |
Виробник | ОЗТМ, Омськ |
Виготовлення | 1988 — по т.ч. |
Варіанти | ТОС-1, ТОС-1М, ТОС-1А |
Характеристики (ТОС-1) | |
Вага | 46.000 кг |
Довжина | 6.860 мм |
Ширина | 3.460 мм |
Висота | 2.600 мм |
Екіпаж | 3 |
Головне озброєння | Термобаричний боєприпас, Хімічний снаряд |
Двигун | 840 кс |
Дорожній просвіт | 470 мм |
Операційна дальність | по шосе: 550 км |
Швидкість | по шосе: 65 км/год |
![]() |
ТОС (рос. тяжёлая огнемётная система) — сімейство російських важких вогнеметних систем залпового вогню калібру 220-мм. Ведуть вогонь запалювальними або термобаричними боєприпасами.
Ідея розробки потужної РСЗВ для використання запалювальних і термобаричних ракет виникла в СРСР в кінці 70-х років. Робо́ти з цього проекту було доручено «Конструкторському бюро транспортного машинобудування» (м.Омськ). Нова система мала заводську назву «Объект 634» або ТОС-1. Комплекс складався з 30 направляючих на шасі танка Т-72 і зарядної машини ТЗМ на базі КрАЗ-255Б. Використання бази танка дозволяло використовувати комплекс прямо у бойових порядках. Крім того, це був вимушений крок, оскільки у комплексу була замала бойова дальність використання — усього в 3,5 кілометра.
Комплекс призначався для виведення з ладу легкоброньованої й автомобільної техніки, підпалу та руйнування споруд та будівель, знищення живої сили супротивника (розташованої на відкритій місцевості і в фортифікаційних спорудах) осколками та ударною хвилею, а також виникнення пожеж.
Навіть на 2022 рік, після її неодноразового застосування у кількох війнах, система офіційно не прийнята на озброєння артилерійських частин, а числиться в штатах допоміжних підрозділів: військ радіаційного, хімічного і біологічного захисту[1]. У військах комплекс мав неофіційну назву «Буратіно» за характерний зовнішній вигляд.
Пакет з 30 направляючих для некерованих реактивних снарядів змонтований на поворотній платформі. Всі дії з наведення установки на ціль, задання кута піднесення пускової установки екіпаж здійснює, не виходячи з машини, за допомогою прицілу і зовнішніх систем.
У комплексі використовується спеціальна система керування вогнем, яка включає оптичний приціл, лазерний далекомір, датчик крену та електронний балістичний обчислювач. За допомогою лазерного далекоміра відстані до цілі визначаються з точністю до 10 метрів. Ці дані автоматично вводяться в балістичний обчислювач, що розраховує необхідний кут підняття пускової установки. Кут крену пакета ракет фіксується автоматичним датчиком і також автоматично враховується обчислювачем.
Некерована ракета складається з головної частини з наповнювачем (запалювальним або термобаричним), детонатора і твердопаливного реактивного двигуна.
Важка вогнеметна система залпового вогню на базі танка Т-72, розроблена в 1971—1979 роках.
2001 року на озброєння російської армії взяли систему ТОС-1А. Її основні відмінності:
- кількість направляючих зменшена з 30 до 24;
- встановлена нова система управління вогнем;
- транспортно-заряджаюча машина виконана на базі Т-72;
- нові некеровані ракети типів MO.1.01.04 та MO.1.01.04M з дальністю польоту до 6 км.
До складу системи ТОС-1А входять:[2]
- Бойова машина БМ-1 (виріб 634Б) з пусковою установкою на шасі танка — 1 од;
- Транспортно-заряджаюча машина ТЗМ-Т (виріб 563) на шасі танка — 2 од;
- Некеровані реактивні снаряди (НКРС) калібра 220 мм МО.1.01.04 або МО.1.01.04М.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/TOS-2_Flamethrower_ARMY-2022.jpg/220px-TOS-2_Flamethrower_ARMY-2022.jpg)
Вперше ТОС-2 «Тосочка» була показана широкому загалу на параді Перемоги у Росії літом 2020 року. Розробником є тульське НПО «Сплав» ім. А. Н. Ганичева, а випускає машину «Мотовилихінські заводи» в Пермі. До кінця 2020 року перші бойові машини повинні пройти державні випробування, за результатами котрих буде прийнято рішення про прийняття на озброєння.
З відмінностей, кількість направляючих зменшено до 18 та встановлено на новому шасі Урал-63706 з повним приводом і броньованою кабіною та має кран для перевантаження ракет, нова СУВ. Нова ракета збільшить дальність (з нинішніх 6 км до 15 км) та влучність стрільби, зросте площа враження[3][4].
Серед іншого, дана модифікація покликана усунути головну ваду попередніх версій, яка стала яскраво помітна під час російсько-української війни — малу ефективну дальність боєприпасів. Нові снаряди ТБС-М3 мають дальність до 15 км[5].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/TOS-3_Dragon.png/220px-TOS-3_Dragon.png)
19 лютого 2024 року стало відомо що російський завод «Омсктрансмаш» розробляє нову вогнеметну систему ТОС-3 «Дракон». Попередньо що вона буде мати гусеничне шасі та пускову установку від ТОС-2.[6] А вже 9 квітня 2024 року індустріальний директор корпорації "Ростєх" Бєкхан Оздоєв заявив що вже створено дослідний зразок який за характеристиками матиме збільшену дальність стрільби та застосовувати нові боєприпаси.[7]
3 червня 2024 року була представлена ТОС-3 «Дракон», яка як і ТОС-1, розміщена на танковому шасі Т-72. Платформа має традиційний комплект динамічного захисту «Контакт-5». Пускова установка має 15 направляючих для некерованих термобаричних ракет ТБС-М3, що мають дальність польоту до 15 км. Для захисту пускової установки з ракетами на ТОС-3 з’явилися штатні заводські антидронові решітки. На самих решітках встановлені антени комплексу РЕБ «Волнорез».[8]
У період з грудня 1988 року по лютий 1989 дві машини ТОС-1 брали участь у бойових діях в Чарікарській долині і на Південному Саланзі (в ході операції «Тайфун»). Тактика застосування РСЗВ полягала в раптовому вогневому ураженні противника, швидкому виведенні бойових машин і охорони з-під можливого обстрілу і відхід у пункти постійної дислокації радянських військ. Практично з обраної вогневої позиції удару завдавали тільки один раз, а час перебування бойової машини на вогневій позиції було скорочено до мінімуму[9].
Російські військові використовували «Буратіно» у Другій російсько-чеченській війні, зокрема в боях за село Комсомольське в березні 2000 року[джерело?].
Поставлені в Ірак комплекси можливо використовуються в боях проти ІДІЛ.
На Донбасі 13 січня 2015 року російсько-терористичні формування застосували 220-міліметрову важку вогнеметну систему залпового вогню ТОС-1 «Буратіно», з якої відкрили вогонь по околицях села Веселого,[10][11][12] розташованого неподалік міжнародного аеропорту в Донецьку[13]. За словами представників Міністерства оборони України українські військові знищили щонайменше одну установку ТОС-1 «Буратіно» в боях 3 лютого 2015 року[14].
У звіті за 27 вересня 2015 року СММ ОБСЄ заявила, що 26 вересня спостерігачі СММ виявили щонайменше 36 танків (невідомого типу) на підконтрольному бойовикам ЛНР полігоні в Круглику. Напередодні спостерігачі СММ помітили на тому ж полігоні одну важку вогнеметну систему залпового вогню (ТОС-1 «Буратіно», калібр 220 мм)[15][16].
15 жовтня 2015 року делегація Великої Британії в ОБСЄ звернулася до російської делегації за поясненнями стосовно наявності системи залпового вогню ТОС-1 «Буратіно» в бойовиків на Донбасі[17][18][19][20].
У січні 2016 року ГУР МО України передало представникам СММ ОБСЄ інформацію стосовно наявності в російських бойовиків у районах н.п. Новогригорівка, Макіївка і Донецьк забороненого Мінськими домовленостями озброєння — танків і важкої вогнеметної системи ТОС-1 «Буратіно»[21][22].
У березні 2022 стало відомо, що Росія планує застосувати системи термобаричної зброї (ТОС-1А) під час вторгнення в Україну[23][24].
Російська пропаганда неодноразово поширювала відео застосування цих систем. При чому, траплялись випадки, коли на пропагандистських відео було видно істотні недоліки даних систем: не надто високу точність та надто малу ефективну відстань застосування, що наражало їх на контрбатарейний вогонь та вогонь у відповідь[25]. Слабкий захист реактивних снарядів у напрямних призводив до суцільного знищення системи з обслугою. Потреба виходити на відстань прямої видимості робила установки вкрай вразливими для вогню у відповідь, але й перехід до застосування з закритих вогневих позицій виявився недостатнім з огляду на поширення FPV-дронів — баражуючих боєприпасів. Даний концептуальний дефект, закладений в систему іще на етапі проєктування спонукав росіян до активнішої роботи над наступною версією — ТОС-2 «Тосочка» з максимальною дальністю вже до 15 км[5].
2 березня була захоплена ТЗМ-Т система ТОС-1А «Солнцепьок» українськими військовими у Чернігівській області[26].
30 березня стало відомо, що українськими військовими була захоплена російська важка транспортно-заряджальна машина зі складу важкої вогнеметної системи ТОС-1А «Солнцепьок»[27].
2 квітня 2022 року Сухопутні війська, ССО й тероборона знищили російську важку вогнеметну систему «Буратіно» [28].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Demining_in_Kharkiv_Oblast_%282022-10-14%29_16.jpg/220px-Demining_in_Kharkiv_Oblast_%282022-10-14%29_16.jpg)
5 квітня 2022 року українські військові вперше застосували захоплені російські ТОС-1А «Солнцепьок» в Ізюмському напрямку проти російських загарбників. Про це повідомив речник Одеської ОВА Сергій Братчук[29].
28 травня з'явилася інформація про застосування російськими військовими системи ТОС-2 «Тосочка» на Харківському напрямку.[30]
В квітні 2023 року стало відомо про застосування українськими військовими трофейної ТОС-1А проти російських загарбників на східній ділянці фронту[31].
В жовтні 2015 року була помічена принаймні одна установка ТОС-1А «Солнцепьок» на транспортері в Сирії. Пускова установка виконана на шасі Т-72, на відміну від експортних машин російського виробництва на шасі Т-90С, вона була пофарбована не в пустельний, а типовий для російських ЗС «зелений» камуфляж, номери на ній були зафарбовані[32][33][34].
22 жовтня 2015 року в інтернеті з'явились відео і фотографії застосування системи ТОС-1 в боях у провінції Латакія. Згідно з оприлюдненою інформацією, події відбувались в місцевості Джабаль аль-Акрад[35][36].
27 серпня 2016 року в інтернеті публікують відеоролик на YouTube, в коментарях до якого стверджують про знищення важкої вогнеметної системи залпового вогню російського виробництва. На сайті www.baladi-news.com/ar стверджується, що мова може йти про систему ТОС-1А «Солнцепьок». Відзначається, що кадри зняті в районі Алеппо. Вогонь вівся з протитанкового ракетного комплексу «Корнет» виробництва КБ машинобудування (Тула)[37]
За словами міністра оборони РФ Сергія Шойгу, російські збройні сили випробували в бойових умовах війни в Сирії понад 160 нових видів зброї і військової техніки. За даними «Валдайського клубу» серед випробуваних видів озброєнь були й системи ТОС-1А «Солнцепьок»[38].
- Докладніше: Друга карабаська війна
24 жовтня 2020 року міністерство оборони Вірменії повідомило про знищення важкої вогнеметної системи залпового вогню калібру 220-мм ТОС-1 сил Азербайджану оприлюднивши відповідне відео.[39]
Через рік після завершення бойових дій у Нагірному Карабасі з'явилось відео застосування важкої вогнеметної системи ТОС-1 «Солнцепьок» ЗС Вірменії проти Азербайджану.[40]
За версією російської пропаганди, ТОС не має аналогів у світі. Тому його часто записують до жартівливої категорії «аналоговнєт»[41].
Термобаричні боєприпаси мають велику руйнівну силу, але застосування такої техніки обмежується багатьма факторами. Боєприпаси мають невисоку ефективність на відкритому просторі, вони ефективні переважно в забудові. Втім, застосування такої зброї невибіркової дії в забудові наражає цивільне населення на небезпеку, що заборонено міжнародним законодавством.
Іншими суттєвими недоліками є невелика дальність вогню, до 6 км. Таким чином, машині для запуску ракет потрібно в'їхати в зону ураження артилерією та ПТРК., що наражає екіпаж на велику небезпеку. Машина має великі розміри і перевозить 24 надзвичайно вибухонебезпечні боєприпаси, що дуже слабко захищені[42]. А транспортно-заряджальні машини не мають броні зовсім[43][41].
Азербайджан — 18 на базі танка Т-90, поставлені в 2013—2014[44][45].
Алжир — певна кількість ТОС-1А на шасі Т-72. Вперше публічно представлено 12 травня 2018 року[46].
Вірменія
Україна — 6 комплексів ТОС-1А «Солнцепьок» (6 БМ та 4 ТЗМ) були захоплені в ході російсько-української війни.[47]
Ірак — Початок постачання — в серпні 2014. Всього замовлено 4[48].
Казахстан — 3. Поставлені в 2011[49].
Росія — ~15
- 1-ша мобільна бригада РХБЗ, (в/ч 71432), Шихани;
- 10-й полк РХБЗ, (в/ч 55121), с. Топчіха, Алтайський край;
- 28-ма окрема бригада РХБЗ
- Потенційні
Саудівська Аравія: 5 жовтня 2017 року Міністерство оборони Саудівської Аравії та російський уряд підписали угоди про придбання систем С-400, ПТРК Корнет-ЕМ, реактивних вогнеметів ТОС-1А «Солнцепьок», автоматичних гранатометів АГС-30 та автоматів АК-103. При цьому Рособоронекспорт має передати частину технологій та налагодити виробництво запасних деталей, необхідних для підтримання зазначених зразків техніки у працездатному стані[50].
- 4 червня 2016 року важку вогнеметну систему ТОС-1А «Солнцепек» було знищенно у Сирії поблизу Алеппо.[51]
- Восени 2020 року під час другої карабаської війни збройні сили Азербайджану знищили вірменську ТОС-1А за допомогою БПЛА «Байрактар ТБ2»[52]
- 1 березня 2022 року силами Збройних сил України було захоплено важку вогнеметну систему залпового вогню ТОС-1А «Солнцепьок» та ТЗМ до неї.[53]
- 3 березня 2022 року на Чернігівщині було захоплено місцевими мешканцями транспортно-заряджаючу машину з комплексу ТОС-1А «Солнцепьок».[53]
- 19 березня 2022 року було знищено ТЗМ з комплексу ТОС-1А «Солнцепьок».[54]
- 26 березня 2022 року силами Збройних сил України було захоплено ТЗМ з комплексу ТОС-1А «Солнцепьок» у Гусарівка (Балаклійський район).[55][56]
- 29 березня 2022 року українські військові з ПТРК Стугна-П було знищено важку вогнеметну систему ТОС-1А «Солнцепьок»[57]
- 1 квітня 2022 року ЗСУ захопили другу важку вогнеметну систему ТОС-1А «Солнцепьок»[58].
- 2 квітня 2022 року ЗСУ захопили ще одну важку вогнеметну систему ТОС-1А «Солнцепьок»[59]
- 15 квітня 2022 року ЗСУ захопили чергову вогнеметну систему ТОС-1А «Солнцепьок» з повним боєкомплектом[джерело?].
- 20 травня 2022 року Збройними силами України за допомогою ПТРК «Стугна-П» була знищена чергова ТЗМ з комплексу ТОС-1А «Солнцепьок».[60]
- Щонайменше одну РСЗВ ТОС-1А «Солнцепьок» було знищено в ході харківського контрнаступу ЗСУ у вересні 2022 року.[61]
- 14 лютого 2023 року військовослужбовці 72 окремої механізованої бригади імені Чорних Запорожців під Вугледаром знищили ТОС-1А «Солнцепьок»[62]
- 17 липня 2023 року ЗСУ знищили дві установки ТОС-1А «Солнцепьок»[63]
- 20 жовтня 2023 бійці 59 ОМПБр знищили установку ТОС-1А «Солнцепьок» поблизу Авдіївки.[64]
- 30 жовтня 2023 на Авдіївському напрямку підрозділом центру спеціальних операцій «А» СБУ було знищено ще одну БМ ТОС-1А «Солнцепьок».[65]
- За даними осінтерів Oryx, станом на 20 жовтня 2023 року відомо про російські втрати 10 ТОС-1А (6 знищених, 4 захоплених) та 7 ТЗМ-Т від ТОС-1А (3 знищених, 4 захоплених).[66]
- 3 квітня 2024 спільними зусиллями 60 та 63-ї механізованих бригад було знищено ТОС-1А «Солнцепьок»[67].
- 10 червня воїнами 63 ОМБр було знищено важку вогнеметну систему ТОС «Солнцепьок»[джерело?].
- 2 серпня 2024 року воїни СБУ знищили ТОС-1А «Солнцепьок»[джерело?].
-
Репетиція параду в РФ, 2010
-
Репетиція параду в РФ, 2010
-
ТОС-1А «Солнцепьок» ЗС РФ
-
Захоплена ЗСУ ПУ ТОС-1А «Солнцепьок»
-
Знищена ТЗМ із комплексу ТОС-1А «Солнцепьок»
-
ТЗМ захопленна в селі Гусарівка у Харківській області
-
Захоплений ТЗМ-Т у Києві
- ↑ Архівована копія. Архів оригіналу за 14 лютого 2010. Процитовано 27 листопада 2014.
{{cite web}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title (посилання) - ↑ Тяжёлая огнемётная система ТОС-1А. https://missilery.info (російська) . Процитовано 14 березня 2022.
- ↑ «Тосочка»: «зажигательная» новинка. https://rostec.ru. Процитовано 14 березня 2022.
- ↑ Наближаючись до ядерної зброї: чим небезпечна нова російська вогнеметна система ТОС-2 "Тосочка". https://defence-ua.com. Процитовано 14 березня 2022.
- ↑ а б Анігіляція "Солнцепека" FPV-дроном, як засіб за 500 доларів зламав цілу російську концепцію (відео). Defense Express. 7 грудня 2023.
- ↑ У Росії працюють над новою вогнеметною системою ТОС-3 (укр.). 19 лютого 2024. Процитовано 5 травня 2024.
- ↑ Рашисти кажуть, що зробили першу дослідну машину ТОС-3 "Дракон" (укр.). 9 квітня 2024. Процитовано 5 травня 2024.
- ↑ РФ вперше представила систему ТОС-3 “Дракон” (укр.). Процитовано 8 червня 2024.
- ↑ «Буратино» на «Солнцепеке». topwar.ru (рос.). 2 листопада 2013.
- ↑ Терористи вже використовують надпотужну зброю. Веселе обстріляли з «Буратіно». Архів оригіналу за 18 січня 2015. Процитовано 14 січня 2015.
- ↑ “Буратіно” передала терористам Росія - штаб АТО. Українська правда (укр.). 14 січня 2015.
- ↑ Штаб: Ситуація в зоні АТО стабілізувалася, за добу - 75 обстрілів. Українська правда. Процитовано 12 серпня 2017.
- ↑ Бойовики обстріляли Веселе з вогнеметної установки «Буратіно». УкрІнформ. 14 січня 2015.[недоступне посилання з липня 2019]
- ↑ Nicholas de Larrinaga (04 February 2015). Russian TOS-1 and Pantsyr-S1 systems reported in east Ukraine. IHS Jane's Defence Weekly. IHS Jane's 360.
- ↑ Latest from OSCE Special Monitoring Mission (SMM) to Ukraine based on information received as of 27 September 2015. OSCE SMM. 28.09.2015.
- ↑ ОБСЄ виявила у бойовиків ЛНР систему залпового вогню Буратіно. Ліга.net. 29.09.2015.
- ↑ Британія вимагає від РФ пояснень, звідки на Донбасі «Буратіно». Укрінформ. 16 жовтня 2015.
- ↑ UK Delegation OSCE @UKOSCE (15 жовтня 2015). Follow the link for the full press release. Twitter.
- ↑ На переговорах у Мінську торкнулися питання присутності на Донбасі новітньої російської зброї. www.unian.ua (укр.). 7 жовтня 2015.
- ↑ Великобританія хоче від Росії пояснень, звідки у бойовиків взялася установка "Буратіно". www.unian.ua (укр.). 16 жовтня 2015.
- ↑ ОБСЄ доповіли про російські «Буратіно» у трьох пунктах. Укрінформ. 6 січня 2016.
- ↑ В Донбассе обнаружены российские ТОС "Буратино" - ОБСЕ. Страна IN.UA - Свежие новости Украины. Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 6 січня 2016.
- ↑ Британія звинувачує Росію в розміщенні в Україні руйнівних «вакуумних бомб». Радіо Свобода (укр.). Процитовано 5 березня 2022.
- ↑ Росіяни везуть з Білорусі снаряди для вогнеметних систем "Сонцепік" (ФОТО). www.depo.ua (укр.). Процитовано 5 березня 2022.
- ↑ Військові Росії продемонстрували неточність системи ТОС-1А. Мілітарний. 6 червня 2022.
- ↑ Смертоносний трофей: ЗСУ захопили в окупантів потужну вогнеметну систему "Буратіно" – фото. 5 канал (укр.). Процитовано 5 березня 2022.
- ↑ "Холодноярці" взяли рашистів "у капкан", трофей – машина до вогнемету "Буратино". https://defence-ua.com (укр.). Процитовано 30 березня 2022.
- ↑ Українські військові знищили російську важку вогнеметну систему «Буратіно». espreso.tv. 2 квітня 2022.
- ↑ ЗСУ вперше застосували проти росіян їхню ж вогнеметну систему ТОС-1А “Солнцепек”. Новинарня. 5 квітня 2022.
- ↑ ТАСС узнал о применении Россией огнеметной системы «Тосочка» на Украине. РБК (рос.). Процитовано 29 травня 2022.
- ↑ ЗСУ застосовують трофейний ТОС-1. Мілітарний. 18 квітня 2023.
- ↑ В Сирии замечены российские тяжелые огнеметные системы “Солнцепек”. ІнформНапалм. 12 жовтня 2015.
- ↑ ТОС-1А "Солнцепек" в Сирии. Информационно - новостная система Ракетная техника. 12 жовтня 2015.
- ↑ Перегрелись на "Солнцепеке". Радио Свобода. 16 жовтня 2015.
- ↑ Pierre Vaux (22 жовтня 2015). TOS-1 Buratino Thermobaric Weapons Used Against Rebels In Latakia. Putin in Syria. The Interpreter.
- ↑ Syria Daily Report 22/10/2015. Syria Daily Report. The Waha Report. 22 жовтня 2015. Архів оригіналу за 23 жовтня 2015. Процитовано 23 жовтня 2015.
- ↑ Боевики в Сирии утверждают, что из ПТРК "Корнет" уничтожили ТОС-1А "Солнцепёк" в районе Алеппо. Процитовано 27 серпня 2016.
- ↑ Testing New Types of Weapons by the Russian Armed Forces in Syria. Valdai Discussion Club. 21.02.2017.
- ↑ Вірменія повідомила про знищення ТОС-1 Азербайджану. Мілітарний. Процитовано 9 листопада 2021.
- ↑ З'явилось відео застосування ТОС-1 Вірменії проти Азербайджану. Мілітарний. Процитовано 9 листопада 2021.
- ↑ а б ТОС-1А - Мілітарний. mil.in.ua. Процитовано 10 липня 2023.
- ↑ Beckhusen, Robert (1 листопада 2017). Russia Is Showing off Its Lethal Missile-Launching Tanks. The National Interest (англ.). Процитовано 10 липня 2023.
- ↑ Військові Росії продемонстрували неточність системи ТОС-1А - Мілітарний. mil.in.ua. Процитовано 10 липня 2023.
- ↑ Еще одна сенсационная сделка: Азербайджан закупил огнеметные системы ТОС-1А на базе Т-90. vestnik-rm.ru (рос.). 15 червня 2013.
- ↑ Russia to deliver another batch of TOS-1A heavy flamethrowers to Azerbaijan in the near future. apa.az (англ.). 24 травня 2014. Архів оригіналу за 7 жовтня 2015. Процитовано 27 листопада 2014.
- ↑ Jeremy Binnie (14 травня 2018). Algeria unveils Tos-1A. IHS Jane's Defence Weekly. Архів оригіналу за 17 травня 2018. Процитовано 16 травня 2018.
- ↑ Oryx. Attack On Europe: Documenting Russian Equipment Losses During The 2022 Russian Invasion Of Ukraine. Oryx. Процитовано 27 грудня 2022.
- ↑ bmpd (29 липня 2014). ТОС-1А в Ираке. livejournal.com.
- ↑ Gurov, Sergei. TOS-1A Heavy Flamethrower System. www.military-today.com.
- ↑ Saudi Arabia Signs Agreement With Russia To Buy S-400 Air Defence System, Other Weapons. Defense World Net. 5 жовтня 2017.
- ↑ Цензор.НЕТ. Российская огнеметная система "Солнцепек" уничтожена в Сирии, - колоссальный взрыв боекомплекта. ВИДЕО. Цензор.НЕТ (рос.). Процитовано 22 травня 2022.
- ↑ Oryx. A Monument Of Victory: The Bayraktar TB2 Kill List. Oryx. Процитовано 22 травня 2022.
- ↑ а б На Чернігівщині захопили машину важкої вогнементної системи ТОС-1. mil.in.ua. 3 березня 2022.
- ↑ Офіційних підтверджень від оперативного штабу ЗСУ поки що нема, але є міні|інформація та фото з власних джерел.
- ↑ Оккупантов выбили из села в Харьковской области - убито больше 100 человек: фото. Апостроф (рос.). Процитовано 27 березня 2022.
- ↑ УНИАН - новости Украины | война с Россией | новини України | війна з Росією. Telegram. Процитовано 5 квітня 2022.
- ↑ Украинские бойцы с помощью ПТРК "Стугна-П" подбивают ТОС-1А "Солнцепёк" (укр.), процитовано 2 квітня 2022
- ↑ Attack On Europe: Documenting Equipment Losses During The 2022 Russian Invasion Of Ukraine.
- ↑ Трофей, Буратино. Twitter (укр.). Процитовано 2 квітня 2022.
- ↑ https://twitter.com/uaweapons/status/1527564800041140226. Twitter (укр.). Процитовано 22 травня 2022.
- ↑ A rare event- a TOS-1A thermobaric launcher in bits, and a bonus fuel truck. Twitter (укр.). Процитовано 19 вересня 2022.
- ↑ Під Вугледаром українські бійці знищили російський Сонцепьок — відео. nv.ua (укр.). Процитовано 15 лютого 2023.
- ↑ Іван Шевчук (18 липня 2023). ЗБРОЮ, ЩО НЕ МАЄ АНАЛОГІВ У СВІТІ, ЗСУ ПЕРЕТВОРИЛИ НА БРУХТ – ГЕНШТАБ. Дзеркало тижня.
- ↑ ЗСУ знищили російський "Солнцепёк". Мілітарний (укр.). Процитовано 30 жовтня 2023.
- ↑ СБУ знищила російський ТОС-1А під Авдіївкою. Мілітарний (укр.). Процитовано 30 жовтня 2023.
- ↑ Oryx. Attack On Europe: Documenting Russian Equipment Losses During The Russian Invasion Of Ukraine. Oryx. Процитовано 20 жовтня 2023.
- ↑ Воїни 60 та 63-ї бригад знищили ТОС-1А «Солнцепёк». Мілітарний (укр.). Процитовано 3 квітня 2024.
- Свідчення про використання на Донбасі російських важких вогнеметних систем // ІнформНапалм, 08.02.2021
- Важка вогнеметна система «Буратіно» // bodyguards.com.ua
- Огляд важкої вогнеметної системи «Буратіно» // sky.kr.ua