Alam-Reini-Vestfaali ringkond
Ilme
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (August 2014) |
![]() | Artiklis ei ole piisavalt viiteid. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Locator_Westphalian_Circle.svg/300px-Locator_Westphalian_Circle.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Reichskreis_Niederrhein-Westfalen_1710.jpg/300px-Reichskreis_Niederrhein-Westfalen_1710.jpg)
Alam-Reini-Vestfaali ringkond (saksa Niederrheinisch-Westfälischer Reichskreis) oli Saksa-Rooma riigi ringkond. See koosnes endiste Alam-Lotringi hertsogkonna ja Friisimaa territooriumidest ning endise Saksimaa hertsogkonna Vestfaali osast.
Ringkond koosnes arvukatest väikeriikidest, siiski suutsid Marki krahvid koguda märkimisväärse hulga territooriume, alates 1521. aastast Jülich-Kleve-Bergi ühendatud hertsogkonnad. Keisririigi suurim kiriklik territoorium oli Münsteri piiskopkond.
Koosseis
[muuda | muuda lähteteksti]Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
Nimi | Tüüp | Kommentaarid |
---|---|---|
![]() |
Riigilinn | Keiser Friedrich I Barbarossa poolt aastal 1166 antud Reichsfreiheit |
![]() |
Isandkond | Endine Utrechti piiskoppide territoorium, reichsfrei 14. sajandist, Gemeni isandate valdus, läks aastal 1641 Salm-Salmile |
![]() |
Isandkond | Trieri vasall aastast 1488, aastast 1635 Freiherr von Metternichi valduses, aastast 1679 Reichsgraf |
![]() |
Krahvkond | Freiherr von Steinfurt päris aastal 1421, aastast 1454 Bentheim-Bentheim, aastast 1530 taas Steinfurt |
![]() |
Hertsogkond | Ülendatud hertsogkonnaks kuningas Wenzeli poolt aastal 1380, Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Jülichiga Pfalz-Neuburgile vastavalt Xanteni lepingule |
![]() |
Krahvkond | Päriti Manderscheidi poolt aastal 1468 |
![]() |
Riigilinn | Staatuse vaidlustas vürstlik Paderborni piiskopkond |
![]() |
Vürstlik piiskopkond | Piiskopkond rajati 6. sajandil, Reichsfreiheit annetati kuningas Heinrich II poolt aastal 1007, peapiiskopkond aastast 1559, läks Prantsusmaale 1679. aasta Nijmegeni rahuga |
![]() |
Riigilinn | Staatuse vaidlustasid Cambrai piiskopid, kuulutati keiser Maximilian I poolt aastal 1510 hertsogkonnaks |
![]() |
Hertsogkond | Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Marki ja Ravensbergiga Brandenburgile vastavalt Xanteni lepingule |
![]() |
Riigilinn | Staatust tunnistas keiser Friedrich III aastal 1475 |
Vürstlik abtkond | Rajatud aastal 815 kuningas Ludwig Vaga poolt | |
![]() |
Krahvkond | Rajatud Oldenburgi dünastia noorema haru poolt, Oldenburgi käes aastast 1436 |
![]() |
Krahvkond | Rajatud umbes aastal 1160, Braunschweig-Lüneburgile aastal 1585 |
![]() |
Riigilinn | Staatuse kinnitas keiser Friedrich II aastal 1236 |
![]() |
Riigilinn | Panditud Klevele kuningas Rudolf I poolt aastal 1290, kaotas aastal 1674 riigilinna tiitli lõplikult Brandenburgi kuurvürstile Friedrich Wilhelm I-le |
![]() |
Riigilinn | Staatuse kinnitas keiser Otto III aastal 1000, panditi aastal 1241 keiser Friedrich II poolt Jülichile |
![]() |
Krahvkond | Ülendati vürstkonnaks aastal 1662, läks Preisimaale aastal 1744 |
![]() |
Vürstlik abtkond | Rajati umbes aastal 698 Püha Willibrordi poolt, vahetu alluvuse annetas kuningas Pippin Lühike aastal 751, annekteeriti Prantsusmaa poolt aastal 1794 |
![]() |
Vürstlik abtkond | Rajati aastal 845 Püha Altfridi poolt, vahetu alluvuse annetas arvatavasti kuningas Konrad I (911–918), ilmalikustati Preisimaasse aastal 1803 |
![]() |
Isandkond | Ligne aadlisuguvõsa valduses, ülendati krahvkonnaks aastal 1770 |
![]() |
Isandkond | Holstein-Schauenburgi krahvide valduses, läks Limburg-Stirumile aastal 1640 |
![]() |
Isandkond | Schwarzenbergide valduses, Reichsfreiheit annetatud keiser Ferdinand II poolt aastal 1631, krahvkonnaks ülendati aastal 1698, müüdi Johann Ludwig von Wallmoden-Gimbornile aastal 1782 |
![]() |
Isandkond | Richsfreiheit annetati keiser Maximilian I poolt aastal 1498, krahvkonnaks ülendati umbes aastal 1588, Prantsusmaa annekteeris aastal 1794 |
![]() |
Krahvkond | Calenbergi vasall Springe ümbruses, ülendati keiserlikuks krahvkonnaks aastal 1706 |
![]() |
Vürstlik abtkond | Nunnaklooster rajati aastal 789, otse keisrile alluv aastast 1147, kinnitatud keiser Friedrich I Barbarossa poolt aastal 1152 |
![]() |
Riigilinn | Reichsfreiheit saadud Herfordi kloostrilt, vaidlustatud Jülich-Kleve-Bergi poolt aastast 1547, annekteeritud Brandenburgi Ravensbergi poolt aastal 1652 |
![]() |
Krahvkond | Endine Nassau Esterau valdus, anti keiser Ferdinand III poolt aastal 1643 välimarssal Peter Melanderile, aastal 1676 Anhalt-Bernburgile |
![]() |
Krahvkond | Braunschweig-Lüneburgi vasall aastast 1519, liin hääbus aastal 1582 |
![]() |
Hertsogkond | Reichsfreiheit kinnitati keiser Ludwig IV poolt aastal 1328, hertsogkonnaks ülendati keiser Karl IV poolt aastal 1356, Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Bergiga Pfalz-Neuburgile vastavalt Xanteni lepingule |
![]() |
Isandkond | Annekteeriti Brabanti poolt Kölnilt pärast 1288. aasta Worringeni lahingut, päriti Burgundia poolt aastal 1406 ja Habsburgide poolt aastal 1482, läks Jülichile aastal 1710, ülendati krahvkonnaks aastal 1712, saavutas Reichsfreiheit aastal 1786 |
![]() |
Vürstlik abtkond | Loodi aastal 814 Püha Benedikt Anianest poolt |
![]() |
Riigilinn | Loodi umbes aastal 1190 Lippe isanda Bernhard II poolt, Reichsfreiheit tuvastas Keiserlik Õuekohus |
![]() |
Vürstlik piiskopkond | Loodi umbes aastal 315 Püha Maternus Kölnist poolt Tongerenis |
![]() |
Krahvkond | Tekkis Tecklenburgist aastal 1493, tagastatud läänina konfiskeeriti keiser Karl V poolt aastal 1547, koos Burgundia Madalmaadega anti Hispaania kuningale Felipe II-le aastal 1555, vallutati prints Oranje Mauritsa poolt aastal 1597, päriti Preisimaa poolt aastal 1702 |
![]() |
Isandkond | Isandkond rajati umbes aastal 1123, ülendati krahvkonnaks aastal 1528, eraldati Lippe-Alverdissenist aastal 1613 (Schaumburg-Lippe aastast 1643), ülendati vürstkonnaks aastal 1789 |
![]() |
Hertsogkond | Burgundia ringkonda aastal 1512 |
![]() |
Krahvkond | Valdas Schleidenit aastast 1445, ülendati keiserlikuks krahvkonnaks keiser Friedrich III poolt aastal 1457, päris Blankenheim-Gerolsteini aastal 1468, Sternberg-Manderscheidi aastast 1780, annekteeriti Prantsusmaa poolt aastal 1794 |
![]() |
Krahvkond | Rajati umbes aastal 1160, omandas Kleve aastal 1368, Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Kleve ja Ravensbergiga Brandenburgile vastavalt Xanteni lepingule |
![]() |
Isandkond | Saavutas Reichsfreiheit aastal 1700, Osteini krahvide valduses aastast 1732 |
Vürstlik piiskopkond | Ilmalikustati Brandenburgile 1648. aasta Vestfaali rahuga kui Mindeni vürstkond | |
![]() |
Krahvkond | Esmamainitud aastal 1186, Wiedi valduses aastast 1493, Neuenahri krahvidele aastal 1519, päritud Adolf van Nieuwenaari poolt aastal 1578, Oranje Mauritsa poolt aastal 1594, Preisimaale kui vürstkond aastal 1702 |
![]() |
Vürstlik piiskopkond | Piiskopkond rajati Püha Liudgeri poolt umbes aastal 805, reichsfrei territoorium tekkis aastal 1180 Saksimaa hertsogkonnast, valitseti personaalunioonis Wittelsbachi Kölni vürstlike piiskoppide poolt 1612–1650, 1683–1688 ja 1723–1801 |
![]() |
Krahvkond | Tekkis Nassaust aastal 1303, eraldus Oranjest aastal 1559, vürstkond aastal 1654, Oranje-Nassau päris aastal 1739 |
![]() |
Krahvkond | Endine Diezi krahvkond, Nassau-Dillenburg päris selle aastal 1386, tekkis Nassau-Dillenburgist aastal 1606, vürstkond 1654, Oranje päris selle aastal 1702, uueks nimeks sai Oranje-Nassau |
![]() |
Krahvkond | Tekkis Nassau-Dillenburgist aastal 1606, vürstkond 1650, liin hääbus aastal 1711, Oranje-Nassau päris selle aastal 1743 |
![]() |
Krahvkond | Loodi Saksimaal pärast Heinrich Lõvi kukutamist aastal 1180, personaalunioonis Taaniga 1667–1773, ülendati Schleswig-Holstein-Gottorfi valitsetavaks hertsogkonnaks aastal 1774 |
![]() |
Vürstlik piiskopkond | |
![]() |
Vürstlik piiskopkond | |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Krahvkond | Loodi umbes aastal 1140 endisest Calvelage krahvkonnast, Bergi käes aastast 1346, Jülich-Kleve-Bergi osa aastatel 1521–1614, koos Kleve ja Markiga Brandenburgile vastavalt Xanteni lepingule |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Isandkond | |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Krahvkond | staatus ebaselge |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Riigilinn | |
![]() |
Krahvkond | |
Stavelot-Malmedy | Vürstlik abtkond | |
![]() |
Krahvkond | Bentheim-Steinfurt aastast 1454, Reichsfreiheit annetati keiser Friedrich III poolt aastal 1486, Steinfurti krahvkond aastal 1495 |
![]() |
Krahvkond | Bentheim-Tecklenburg aastast 1557 |
![]() |
Vürstlik abtkond | |
![]() |
Vürstlik piiskopkond | Hiljem Burgundia ringkond |
![]() |
Vürstlik piiskopkond | Ilmalikustati vürstkonnaks Rootsi kuninga alluvusse aastal 1648 |
![]() |
Riigilinn | staatus ebaselge |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Riigilinn | |
![]() |
Vürstlik abtkond | |
![]() |
Riigilinn | staatus ebaselge |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Krahvkond | |
![]() |
Isandkond | |
Wittem | Isandkond |