Tretjakovin galleria
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/75/Tretyakov_Manor%2C_2010_02x.jpg/300px-Tretyakov_Manor%2C_2010_02x.jpg)
Tretjakovin galleria (ven. Госуда́рственная Третьяко́вская галере́я, Gosudarstvennaja Tretjakovskaja galereja) sijaitsee Moskovassa ja on eräs Euroopan suurimmista taidemuseoista.[1] Sen laajoissa kokoelmissa on merkittävä osa venäläisen taiteen historiaa.
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Ilja_Jefimowitsch_Repin_011.jpg/200px-Ilja_Jefimowitsch_Repin_011.jpg)
Kokoelmat saivat alkunsa kahdesta maalauksesta, jotka nuori moskovalainen kauppias, tekstiilitehtailija Pavel Mihailovitš Tretjakov osti vuonna 1856.
Pavel Tretjakovin koti oli 1870-luvulla Moskovan kulttuuripiirien tärkeä henkinen keskus. Taiteenkerääjän kokoelma sisälsi runsaasti maisemamaalauksia, joita hän hankki etenkin Peredvižnikien ryhmän eli Vaeltajiksi kutsutun taiteilijayhdistyksen jäseniltä. Vaeltajiin kuuluivat muun muassa Ilja Repin, Vasili Maksimov, Vasili Surikov ja Aleksei Savrasov.
Kun Tretjakov aloitti taiteen keräilyn, hän päätti samalla perustaa suurelle yleisölle tarkoitetun venäläisen taiteen museon. Vuonna 1892 hän lahjoitti oman ja jo kuolleen veljensä taidekokoelman Moskovan kaupungille. Kokoelmissa oli tuolloin yli 3 000 teosta.
Galleriarakennukset
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Tretjakovin gallerian vanha osa rakennettiin vuosina 1902–1904, ja se sijaitsee Moskovan Kremlin eteläpuolella.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/New_Tretyakov_Gallery.jpg/180px-New_Tretyakov_Gallery.jpg)
Gallerian nykytaiteen osasto sijaitsee 1970-luvulla rakennetussa laatikkomaisessa museorakennuksessa. Kokoelmaan kuuluu 54 000 teosta, joille rakennus on käymässä ahtaaksi. Museo ja Moskovan kaupunki ovat aloittaneet neuvottelut uudesta rakennuksesta, joka täyttäisi 2000-luvun vaatimukset. Uuden rakennuksen valmistuttua vanha rakennus purettaisiin.[2]
Vuosina 1982–1984 suomalainen rakennusyhtiö YIT toteutti Tretjakovin gallerian yhteyteen Depositariumin, jossa on tilat taidevaraston arvokokoelmille sekä työtilat korjaus- ja restaurointitöiden asiantuntijoille. Vuosina 1985–1989 gallerian viereen rakennettiin Insinööritalokompleksi, jonka 13 900 neliömetrin tiloissa on 1 500 neliömetriä näyttelytiloja, 400-paikkainen konferenssisali ja 280-paikkainen luentosali. Lisäksi rakennettiin ja uusittiin gallerian lasikattoja. Uudisrakennusten julkisivut noudattavat vanhan Tretjakovin gallerian arkkitehtonista tyyliä. Kohde sai Suomen Betoniteollisuuden Keskusliiton Vuoden betonirakenne -palkinnon vuonna 1984.[3]
Kokoelmat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/A_Brawl_with_Finnish_Contrabandists_by_Vasili_Khudiakov.jpg/200px-A_Brawl_with_Finnish_Contrabandists_by_Vasili_Khudiakov.jpg)
Gallerian tunnetuimpiin töihin kuuluvat muun muassa Andrei Rubljovin Pyhä kolminaisuus -ikoni, Vladimirin Jumalanäiti -ikoni, Wassily Kandinskyn Kompositio VII, Aleksandr Ivanovin Kristuksen ilmestyminen kansalle, Repinin Iivana Julma ja hänen poikansa Iivana sekä Kazimir Malevitšin Musta neliö. Kokoelma on kasvanut vuosien varrella.
Galleria tänään
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Galleria hankkii nykyään pääasiassa nykytaidetta. Nykytaiteen osuus on noin puolet gallerian 150 000 teoksen kokoelmasta, jossa on venäläistä taidetta yli tuhannen vuoden ajalta.
Tretjakovin gallerian maalauksia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]-
Vladimirin Jumalanäiti
(ikoni)
1100-luku -
Andrei Rubljov
Pyhä kolminaisuus (ikoni)
1422 -
Orest Kiprenski
A.S. Puškinin muotokuva
1827 -
Aleksandr Ivanov
Kristuksen ilmestyminen kansalle
1837–1857 -
Konstantin Flavitski
Ruhtinatar Tarakanova 1864 -
Fjodor Vasiljev
Pietarin valot
1869 -
Vasili Perov
Fjodor Dostojevskin muotokuva
1872 -
Ilja Repin
Leo Tolstoin muotokuva 1887 -
Ivan Šiškin
Aamu mäntymetsässä
1889 -
Mihail Vrubel
Demoni puutarhassa
1890 -
Isaak Levitan
Ikuisen levon aika
1894 -
Arhip Kuindži
Elbrus
1890-1895 -
Arkadi Rylov
Sinisellä aavalla
1918
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Reetta Ravi: Maisema määrittää yhä venäläistä sielua Kouvola Sanomat. Arkistoitu 25.12.2011. Viitattu 28.9.2008.
- ↑ John Varoli: Moscow's Tretyakov Gallery Seeks New Building for Modern Art sgallery.net. 28.8.2008. Arkistoitu 18.7.2012. Viitattu 28.9.2008. (englanniksi)
- ↑ Kati Ranta, Tretjakovin maagiset maisemat (Arkistoitu – Internet Archive), -ing, YIT:n sidosryhmälehti 1/2008 s. 32. Viitattu 23.10.2008.
- ↑ Sothebyn huutokauppaluettelo[vanhentunut linkki] viitattu 23.9.2008 engl.
Kirjallisuutta
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Iliana Mejias-Ojajärvi: Venäjän maalaustaide. Ikoneista avantgarden kynnykselle. WSOY 2006. ISBN 951-0-29968-5
- Tretjakovin galleria, Moskova: maalauksia, grafiikkaa, veistoksia. (Lidia Iovleva, N Adaskina, Vladimir Orlov, Vappu Orlov) Tammi : Aurora 1983 ISBN 9513056228
- Tretjakovin galleria, Moskova: maalaustaidetta. (Vsevolod Volodarski, Virve Lahtinen) Kansankulttuuri : Aurora 1984 ISBN 9516153445
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Gallerian viralliset sivut (venäjäksi)
- Gallerian viralliset sivut (englanniksi)
- Pavel Tretyakov (1832-1898) - lyhyt elämäkerta (englanniksi)
- Tretjakovin gallerian mestariteoksia (englanniksi)
- Ikoneja Tretjakovin gallerian kokoelmista (englanniksi)
- Visiting the Tretyakov (Arkistoitu – Internet Archive) - Käytännön tietoa muun muassa aukioloajat ja yhteystiedot (englanniksi)