Tengerparttal nem rendelkező ország
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Landlocked_countries.svg/250px-Landlocked_countries.svg.png)
Tengerparttal nem rendelkező ország (angolul landlocked country) minden olyan állam, amelyet minden irányból szárazföld vesz körbe. 2012-ben 44, a vitatott státuszú államokkal (Koszovóval, Dél-Oszétiával, Hegyi-Karabahkal és a Dnyeszter Menti Köztársasággal, valamint a Seborga Hercegség mikronemzettel) együtt 49 ilyen ország létezett. Az ilyen státusz a történelem során mindig hátrányokkal járt, mert elvágta az országok lehetőségét a halászattól és a tengeri kereskedelem előnyeitől. A kereskedelem jelenleg egyre növekvő hányada bonyolódik vízi úton, nagy része tengereken. A part menti területek, régiók általában nagyobb népsűrűséggel és jobb gazdasággal rendelkeztek a tengertől elzárt társaiknál. Ezeket a hátrányokat elkerülendő, a legtöbb ország arra törekedett hogy legyen tengerparti határszakasza. A jelentősebb próbálkozások közé tartozott, amikor a Dunát nemzetközivé tették, amikor az első világháború után Lengyelország megkapta a lengyel folyosót; a Raguzai Köztársaság Neum városát önként az Oszmán Birodalomnak ajándékozta, csakhogy ne legyen közös határa Velencével - ez a terület most Bosznia-Hercegovina területéhez tartozik, amely segítségével tengeri kijárata van Horvátország belsejében.
Kétszeresen tengertől elzárt országok
Az ilyen országok attól különlegesek, hogy minden határszakaszukon olyan országok határolják őket, amelyek szintén nem rendelkeznek tengerparttal. Az egész világon csupán két ilyen ország van: Liechtenstein és Üzbegisztán. Az ilyen országok állampolgárainak legalább kétszer kell határt átlépniük, hogy tengerhez érjenek.
Megjegyzendő azonban, hogy az Üzbegisztánnal határos Kazahsztán és Türkmenisztán is rendelkezik „tengerparttal”, a Kaszpi-tenger mossa mindkét ország partját. Ez azonban nem része a világtengernek, hanem valójában egy hatalmas tó.
Majdnem tengerpart nélküli országok
Általában azokat az országokat szokták ide sorolni, ahol a teljes országhatárhoz képest a tengerpart hossza 5%-nál kevesebb. Ezek az országok csak egy keskeny szakaszon élhetnek a nyílt víz előnyeivel, gyakran csak korlátozott számú kikötőjük van.
Ilyen országok a következők (a kettőspont után a tengerpart aránya):
- Bosznia-Hercegovina: 1,4%,
- Irak: 1,6%,
- Jordánia: 1,6%,
- Kongói Demokratikus Köztársaság: 3%,
- Kongói Köztársaság: 3%,
- Togo: 3,3%,
- Szlovénia: 3,4%,
- Belgium: 4,6%.
Tengerparttal nem rendelkező országok listája
Afganisztán
Andorra
Ausztria
Azerbajdzsán
Bhután
Bolívia
Botswana
Burkina Faso
Burundi
Csád
Csehország
Dél-Szudán
Észak-Macedónia
Etiópia
Fehéroroszország
Kazahsztán
Kirgizisztán
Koszovó
Közép-afrikai Köztársaság
Laosz
Lesotho
Liechtenstein
Luxemburg
Malawi
Mali
Magyarország
Moldawien
Mongólia
Nepál
Niger
Örményország
Paraguay
Ruanda
San Marino
Svájc
Szerbia
Szlovákia
Szváziföld
Tádzsikisztán
Türkmenisztán
Uganda
Üzbegisztán
Vatikán
Sambia
Simbabwe