Aristide Maillol
Aristide Maillol | |
![]() | |
Rippl-Rónai József festménye (1899) | |
Született | Aristides Maillol 1861. december 8. Banyuls-sur-Mer |
Elhunyt | 1944. szeptember 27. (82 évesen) Banyuls-sur-Mer |
Állampolgársága | francia[1][2] |
Nemzetisége | katalán |
Házastársa | Clotilde Narcis (1873-1952) |
Foglalkozása | festő grafikus szobrász |
Iskolái |
|
Kitüntetései | a francia Becsületrend parancsnoka |
Halál oka | közúti baleset |
Aristide Maillol aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Aristide Maillol témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Aristide Maillol (katalánul Aristides Maillol) (Banyuls-sur-Mer, 1861. december 8. – Banyuls-sur-Mer, 1944. szeptember 27.) katalán származású francia szobrász, festő és grafikusművész. A franciaországi szobrászatban legnagyobb ellenfele Auguste Rodin, aki 20. századi európai szobrászatot jelentősen befolyásolta. A Nabis művészeti csoportosulás tagja.
Életútja, munkássága
[szerkesztés]Korán eldöntötte, hogy festő szeretne lenni, 1881-ben Párizsba ment tanulni, nem vették fel mindjárt az École-de Beaux-Arts-ra, 1885-ben sikerült bejutnia, itt Jean-Léon Gérome és Alexandre Cabanel voltak a mesterei. Korai festményeit Paul Gauguin és Pierre Puvis de Chavannes hatása alatt festette, együtt tartott ő is a Pont-aveni iskola és a Nabis csoport festőivel a szimbolista és a pointillista stílus irányába.
Gauguin irányította érdeklődését a díszítő művészet felé, faliszőnyegek tervezésére biztatta. 1893-ban nyitott is Maillol egy nagy sikerű gobelin műhelyt szülővárosában, mely a gobelin-művészet megújítását jelentette. A maga készítette növényi festékekkel színezett szőnyegszériái igen népszerűek voltak. Ebben a műhelyben dolgozott Clotilde Narcis, Maillol majdani felesége és aktszobrainak modellje. Az 1890-es évek közepétől már kis viasz és terrakotta szobrokat kezdett formázni, majd a kő és bronz formázására is áttért, érdeklődése a szobrászat felé fordult és Párizsba költözött 1896-ban, immár feleségével együtt.
Szakított a Rodin hatása alatt elterjedt vázlatszerű, festőies, minden plasztikai komponálás nélküli iránnyal, Maillol erős szobrászati zártságra, a leegyszerűsített formák architektonikus felépítésére törekedett. Ebben a törekvésében erősen segítette a keleti, asszír és egyiptomi, az archaikus görög és a régi európai mesterek művészetének tanulmányozása. (Tapasztalatszerző útjait Gróf Harry Kessler (1868-1937) műgyűjtő, mecénás, író és diplomata támogatta.) A konstruktív szobrászati formák kezdeményezésével igen nagy szerep jutott Maillol-nek a modern szobrászat új utakra indításában és hatását az egész újabb szobrászgeneráció megérezte, ezzel Maillol a 20. századi modern szobrászművészet egyik úttörőjévé vált.
Fő témája a ruhátlan emberi test, főleg női aktok, általuk fejezi ki szimbolikus mondanivalóit. Ruhával fedett női alakjain (Flora) a textília szorosan simul a testre, nem bontja meg az alak tömegét. Hatása és jelentősége a szobrászat területén éppen az, ami Paul Cézanne szerepe a festészetben, egy áttörés, túllépés a naturalizmuson, de az impresszionizmuson is. Ismertebb szobrászművészeti alkotásaiból:
- Biciklista (férfi akt, Harry Kessler gyűjteményében)
- Ifjú (férfi akt, H. Kessler gyűjtemény)
- Az éjszaka (női akt, 1902)
- Bányászat
- Meztelen nő
- Kis ülő fürdőző
- A forrás
- Női torzó
- Guggoló nő
- Cézanne-szobor
- A bánat
- Pomona
Portrészobrai közül kiemelkedik pár női fej és Étienne Terrus (katalánul: Esteve Terrús) és Pierre-Auguste Renoir festők képmásai.
Szobrai láttán hamar felkarolták a párizsi műkereskedők is, kiállított Párizsban, Európa több országában és az Amerikai Egyesült Államokba is eljutott szoborkiállításaival. Jeles, magán- és közgyűjtemények őrzik munkáit, egyes alkotásai köztereket díszítenek. Ülő fürdő nő, Térdelő nő, Féltérdre ereszkedő női akt c. alkotásaiból a budapesti Szépművészeti Múzeum is őriz egy-egy példányt.
Könyvillusztrációi közül legismertebbek Vergilius Eclogáihoz és Longosz Daphnis és Chloe című műveihez készített fametszetei.
Katalán identitását soha nem tagadta meg, a francia mellett a katalán nyelvet is beszélte.
Utazás közben autóbaleset következtében hunyt el.
Emlékezete
[szerkesztés]Emlékezetére mind szülővárosában, mind Párizsban működtetnek Maillol-ról elnevezett múzeumokat, szobrai halála után is rendszeresen szerepelnek kiállításokon.
Köztéri szobraiból
[szerkesztés]-
Torzó (1911)
-
A három nimfából a középső figura
-
Lebegő akt (1939)
-
A folyó (1938-43)
-
Szobortörzs nyáron[3]
-
Tanulmány a hegyhez
-
A folyó, Hamburg[4]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ artist list of the National Museum of Sweden, 2016. február 12. (Hozzáférés: 2016. február 27.)
- ↑ Museum of Modern Art online collection (angol nyelven). (Hozzáférés: 2019. december 4.)
- ↑ Felállítva Barcelónában az 1992-es Olimpiai játékok tiszteletére.
- ↑ Felette plakát az aktuális kiállításhoz: „Avantgárd festőművészek Hamburgban 1890-1933 közt.”
Források
[szerkesztés]- Művészeti lexikon. 2. köt. Szerk. Éber László. Budapest : Győző Andor kiadás, 1929. 73-74. p.
- Művészeti lexikon I–IV. Főszerk. Zádor Anna, Genthon István. 3. kiad. Budapest: Akadémiai. 1981–1983.
- Fotos relacionades amb el document: Aristides Maillol 10 imatges trobades (katalánul)
További információk
[szerkesztés]- Artcyclopedia
- Cifka Péter: Maillol. 1861–1944; Corvina, Bp., 1965 (A művészet kiskönyvtára)
- Passuth Krisztina: Le Corbusier, Maillol, Braque; Képzőművészeti Alap, Bp., 1970 (Az én múzeumom)
- Harsányi Zoltán: Maillol; Gondolat, Bp., 1979 (Szemtől szemben)
- Rippl-Rónai, Maillol. Egy művészbarátság története. Kiállítás a Magyar Nemzeti Galériában, 2014. december 17–2015. április 6. The story of a friendship. Exhibition at the Hungarian National Gallery, 17 December 2014–6 April 2015; szerk. Földi Eszter; Szépművészeti Múzeum–MNG, Bp., 2014 (A Magyar Nemzeti Galéria kiadványai)