Budai Arborétum
Budai Arborétum | |
A Budai Arborétum Felső Kertje | |
Ország | Magyarország |
Település | Budapest |
Általános adatok | |
Alapítás ideje | 1893 |
Fenntartó | Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem |
Típusa | Arborétum |
Terület | 7,5 hektár km² |
Fajok száma | 2500 |
A Budai Arborétum Budapest XI. kerületében, a Gellért-hegy déli lábánál, a Villányi út, a Szüret utca, és a Somlói út között elhelyezkedő, ingyenesen látogatható arborétum. Az ország egyik leggazdagabb arborétumának területét a Ménesi út két, korban és jellegben elváló részre osztja: az Alsó és a Felső Kertre.[1] Az Alsó Kert a Villányi út és a Ménesi út között, a Budai Ciszterci Szent Imre Gimnázium mellett található, a Felső Kert a Ménesi út és a Somlói út között terül el. Az arborétumban található az egykori Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem, mely sokszori intézményi átszervezések után jelenleg éppen a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Budai Campusaként működik.
Története
[szerkesztés]Az arborétum területén korábban szőlők voltak, amiknek a nagy részét az 1800-as évek végén a filoxéravész elpusztította. 1860. június 2-tól a Vincellér- és Kertészképző Gyakorlati Tanintézet kezdte meg működését a Felső Kertben, melynek igazgatója Entz Ferenc volt. Az intézmény 1881-ben állami tulajdonba került, neve Magyar Királyi Kertészeti Tanintézet lett, s az évek során területeit tovább növelte, első ízben mintegy 4 kataszteri holddal. Az arborétum kialakítása Räde Károly főkertész irányítása alatt történt két ütemben, 1893 őszén és 1894 tavaszán.[2] Räde volt az üvegházak tervezője is, az építési munkák minden mozzanatát felügyelte. A háromhektáros, tájképi jellegűre alakított területen ezerféle fa és cserje, valamint 90 évelő növényfaj kapott otthont. A növényeket oktatási szempontból, rendszertani besorolásuk szerint csoportosítva telepítették. Az 1920-as évek végén újabb háromnegyed hektárral bővült az arborétum területe. Az új rész terveit a kor neves építésze és kerttervezője, Rerrich Béla készítette, a kivitelezést Magyar Gyula, a tanintézet dendrológus oktatója irányította. A kert növényvilága is gazdagodott: ekkoriban 1370 fa- és cserjefaj, változat, fajta volt található az arborétumban. Viszont a hely mikroklímája nem volt megfelelő, különösen a kényesebb fenyők és lomblevelű örökzöldek számára, így az 1950-es évekre a gyűjteményben már alig 800 taxon volt megtalálható.
A második világháborúban Budapest ostromakor harctérré vált a területe, amit a kert élővilága is megsínylett. 1949-ben kezdődtek el a háború utáni helyreállítási munkák az arborétumban Nádasi Mihály irányításával. Pótolták, illetve fokozatosan újakkal cserélték le az elpusztult vagy túl idős, sérült növényeket, közben új fajokkal is gazdagodott a kert. 1963-ban új öntözőberendezés épült, amely lehetővé tette igényesebb növények betelepítését is. Újjáépült és bővült a sziklakert, ezzel az évelő dísznövények száma is gyarapodott. A felső területrész 1969-ben átmenetileg körülbelül fél hektárral csökkent, a Központi Kollégium és sportlétesítmények megépítése miatt. Az építkezés befejeztével a felvonulási területet újra dendrológiai gyűjteménnyé alakították.
Az Alsó Kertet - ami eredetileg a tanintézet kertészeti telepe volt üvegházakkal és szabadföldi haszonnövények ültetvényeivel - csak a második világháborút követően, az 1950-es évektől Ormos Imre tervei alapján kezdték arborétummá alakítani. Az arborétum vezetését 1974-ben Schmidt Gábor vette át, 1975-ben helyi jelentőségű természetvédelmi területté nyilvánították (20/6/TT/75). Ezután a kert 1,5 hektárral, fásszárú növényanyaga 2011-ig mintegy 800 taxonnal, majd egy európai uniós pályázatnak köszönhetően további 300 taxonnal bővült. A Felső Kertben a 100 éves fennállás évfordulóján 100 nárcisz- és 100 tulipánfajtát magába foglaló hagymásgyűjtemény létesült. 1994-ben megépült a trópusi-szubtrópusi gyűjteménynek helyet adó alsó üvegház, 1997-ben kialakításra került a kerti tó. Az alsó kert létesítése - korrigálva az eddigi telepítési rendszer hátrányát - már a növények igényeinek figyelembevételével történt úgy, hogy a hasonló fajok, fajták a lehető legközelebb legyenek egymáshoz. Ezáltal tematikus gyűjtemények jöttek létre: így keletkezett például a mediterrán gyűjtemény, az árnyékkedvelő növények, a virágos díszfák, a lombszíneződéssel díszítő fajok, fajták gyűjteménye. Az arborétumban jelenleg közel 1960 féle díszfa, díszcserje, 240 fajta hagymagumós virág és 300 féle egyéb évelő dísznövény található.[3]
-
Az Ormos Kert és a Térdeplő lány virágokkal
-
Felső Kert – délszaki kutyatej
-
Felső Kert – eperfa
-
Tó az Alsó Kertben
-
Entz Ferenc mellszobra (Lajos József alkotása, 1963)
-
Magyar Gyula mellszobra a Felső Kertben (Paál István alkotása)
-
Mohácsy Mátyás mellszobra a Felső Kertben (Jovánovics György alkotása, 1976)
-
Ormos Imre mellszobra
-
Térdeplő lány virágokkal (Kucs Béla alkotása, 1964)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Searchtool_right.svg/14px-Searchtool_right.svg.png)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Budai Arborétum. Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem. (Hozzáférés: 2022. november 13.)
- ↑ A Budai Arborétum – „Zöld sziget a rohanó város szívében”. Újbuda, 2017. november 17. (Hozzáférés: 2022. november 13.)
- ↑ Virágba borult a Budai Arborétum. Turista Magazin, 2019. április 21. (Hozzáférés: 2022. november 13.)
Források
[szerkesztés]- Az Arborétum története a Szent István Egyetem honlapján Archiválva 2021. január 12-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Az Arborétum leírása a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem honlapján
- Urbanista - Vadregényes kert a főváros közepén: a Budai Arborétum
- Programturizmus - Budai Arborétum látogatás
- Közel és távol utazási blog - Budai Arborétum: ingyenesen látogatható csoda
- We Love Budapest - Budai Arborétum
- funiQ - Budai Arborétum
- Outdooractive - Budai Arborétum
- Turista Magazin - Virágba borult a Budai Arborétum
- Újbuda - A Budai Arborétum – „Zöld sziget a rohanó város szívében”
- Természetjáró - Budai Arborétum
- HazaiÉlmények.hu - Budai Arborétum Archiválva 2021. január 12-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Budapest100 - Ménesi út 44-48.
- Élménytérkép - A nyugalom kertje – kellemes séta a Budai Arborétumban Archiválva 2021. január 12-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Városom.hu - Budai Arborétum Budapest Archiválva 2021. január 12-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Falusi turizmus - Budai Arborétum
- Hobbikert Magazin - Városi vadon a Budai Arborétum
- 150 év a kertészettudományi élelmiszertudományi és tájépítészeti oktatás szolgálatában 1853-2003
- Osváth Zsolt - Másfél évszázada a Gellért-hegy déli lejtőjén. Az épített örökség intézménytörténeti tudathordozó funkciója a Budapesti Corvinus Egyetem Budai Campusán