Keleti Károly
Keleti Károly | |
![]() | |
Ellinger Ede felvétele | |
Született | Klette Károly 1833. július 18. Pozsony |
Elhunyt | 1892. május 30. (58 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Szülei | Klette Károly |
Foglalkozása | elméleti közgazdász, statisztikus, iparpolitikus |
Iskolái | Királyi Katholikus Egyetemi Főgimnázium |
Kitüntetései | Literis et artibus érdemrend Szaniszló érdemrend, Korona érdemrend (orosz) M. de la Villa Viciosa középkeresztes érdemrend (portugál) |
Sírhelye | Farkasréti temető (37/1-1-87/88) |
A Központi Statisztikai Hivatal 1. igazgatója | |
Hivatali idő 1867 – 1892 | |
Előd | nem volt |
Utód | Jekelfalussy József |
A magyar statisztikatudomány egyik alapítója. | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Keleti Károly témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Keleti Károly (születési nevén Klette Károly József) (Pozsony, 1833. július 18. – Budapest, 1892. május 30.) elméleti közgazdász, statisztikus, iparpolitikus, a magyar statisztikatudomány egyik alapítója. A Központi Statisztikai Hivatal alapítója és első igazgatója 1867 és 1892 között.
Életútja
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Keleti_K%C3%A1roly.jpg/220px-Keleti_K%C3%A1roly.jpg)
Pozsonyban született 1833. július 18-án, apja Karl Klette von Klettenhof (1793–1874) drezdai születésű festőművész és rajztanár volt József nádor udvarában, édesanyja Beyer Johanna volt.[1] Testvére Keleti Gusztáv, unokaöccse Kelety Gábor festőművészek voltak.
Középiskolai tanulmányait a Királyi Katholikus Egyetemi Főgimnáziumban végezte. Zsenge ifjúként végigküzdötte a szabadságharcot, majd az osztrák fogságból, a kényszersorozás elől megszökve, gyakornok lett a nádor alcsúti uradalmán. Közben befejezte tanulmányait és Pozsonyban a jogba is belehallgatott. A Bach-korszakban ott sem érezhette magát biztonságban, így Budán, majd Szolnokon dolgozott pénzügyi tisztviselőként. Alaposan betekinthetett a kapitalizálódó magyar nagybirtokok szervezetébe, megismerhette azok nehézségeit. Ebben az időben számos e kérdéssel foglalkozó cikket írt, és egy politikai-gazdaságtani kézikönyvet is kiadott. 1861-ben visszatért Pestre, elvette Greguss Ágost író, irodalomtörténész Lívia nevű testvérét. Előbb kisebb lapoknál dolgozott, majd Gusztáv öccse beprotezsálta Eötvös Józsefhez, akinek gyermekei mellett nevelősködött, s a Politikai Hetilap szerkesztője lett. Vezetéknevét 1862-ben változtatta Keletire. 1863. május 1-jén Pesten, a Deák téri evangélikus templomban feleségül vette Greguss Lívia Zsófiát. Az esküvői tanúk Lechner Lajos mérnök és Greguss Gyula gimnáziumi igazgató tanár voltak.[2]
Nem sokkal később ismét banktisztviselő, majd tanácsjegyző lett a Magyar Földhitelintézetnél. Itt még közelebbi ismereteket szerzett a korszerű nagybirtok működtetésének pénzügyi hátteréről is, és folytatta statisztikai, közgazdasági témájú publikációs tevékenységét. A kiegyezés után Gorove István miniszter meghívására a Földművelés-, Ipar- és Kereskedelemügyi Minisztérium osztályvezetője lett, kezdeményezésére és tervei szerint hozták létre a minisztérium keretein belül, de növekvő függetlenséggel a statisztikai hivatalt. Az intézetben komoly, tudományos munkát akart végezni, tanfolyamokat szervezett, ahol a kor legjobb magyar statisztikusai voltak az előadók, illetve tudományos szempontból is jelentős szakkönyvtárat hozott létre.
1869-ben megszervezte a népszámlálást, ápolta a nemzetközi kapcsolatokat, részt vett statisztikai kongresszusokon, tevékenykedett a Nemzetközi Statisztikai Intézet létrehozásában is. Az 1870-es népszámlálás során feltárt nehézségeket látva, kezdeményezésére jött létre a hazai statisztika törvényi háttere, 1874-ben. Közben, 1871-ben megalapították a Királyi Magyar Statisztikai Hivatalt is, amely szakmailag már elkülönült korábbi minisztériumától, s annak első igazgatója lett, miután Fényes Elek a magyar statisztika úttörője nem kaphatta meg, mivel a provizórium (1861–65) idején részt vett a kormány lapjának szerkesztésében. 1880-ban egyéni számlálólapokkal végeztette el az adatfelvételt, ezzel új eredményekre jutva. Munkásságának elismeréseként a Magyar Tudományos Akadémia levelező (1868), rendes (1875), majd igazgató (1890) tagjává választotta; a Budapesti Tudományegyetemen előbb egyetemi magántanár (1875), majd díszdoktor (1880) lett. A „Literis et artibus” érdemrend, az orosz Szent Szaniszló-, az orosz korona- és a spanyol Villaviciosa érdemrend (Comendadore de la Orden de Nuestra Señora de la Concepción de Villaviciosa) tulajdonosa volt.
Főbb írásai
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/K%C3%A1roly_Keleti%2C_socha_%28B%C3%A9la_T%C3%B3th%2C_2008%29%2C_2011_Budape%C5%A1%C5%A5_0272.jpg/250px-K%C3%A1roly_Keleti%2C_socha_%28B%C3%A9la_T%C3%B3th%2C_2008%29%2C_2011_Budape%C5%A1%C5%A5_0272.jpg)
- A politikai gazdaság kézikönyve. (Baudrillart Henrik francia műve nyomán) Pest, 1863, 419 oldal
- A magyar mezőgazdaság[halott link]. Pest, 1867, 19 oldal
- Emlékirat egyúttal javaslat Magyarország hivatalos statisztikájának szervezése tárgyában[halott link]. Pest, 1867
- Telekadó és kataszter, közgazdasági és statisztikai szempontból. Pest, 1868, 221 oldal
- A statisztika hivatalos és tudományos mívelése. Értekezések a társad. tudom. köréből I. 6. Pest, 1868 (akadémiai levelező székfoglaló)
- A mezőgazdasági termelés[halott link]. Pest, 1869, 70 oldal
- Magyarország népesedési mozgalma 1864-73-ban és a cholera
- Hazánk és népe a közgazdaság és társadalmi statisztika szempontjából[halott link]. Pest, 1871, 1873, 471 oldal
- Mezőgazdasági statisztika a nemzetközi statisztikai kongresszusokon[halott link]. Bp., 1874, 32 oldal
- Acktenstücke zur Organisation der Landesstatistik in Ungarn. Bp., 1874, 29 oldal
- A gyakorlati statisztika kézikönyve. Bp., 1875
- Magyarország népesedési mozgalma 1864-73-ban és a cholera. Bp., 1875
- Magyarország szőlőszeti statisztikája 1860–1873[halott link]. Bp., 1875, 402 old.
- Visszapillantás közgazdaságunk egy negyed századára[halott link]. Bp., 1876, 29 old. (akadémiai rendes székfoglaló)
- Rapport sur l'état de l'agriculture en Hongrie. Bp., 1878, 240 old.
- Magyarország közgazdasági és mívelődésí állapotai. Bp., 1879, 299 old.
- Magyarország népességének szaporodása és fogyása, országrészek és nemzetiségek szerint. Bp., 1879
- A nemzetiségi viszonyok Magyarországban, az 1880. évi népszámlálás alapján. Bp., 1882
- Tengerészetünk és Fiume jövője. Bp., 1883
- Magyarország népességének élelmezési statisztikája phisiológiai alapon. Bp., 1887, VIII+165+363 lap+17 térkép.
További művei: Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái V. (Iczés–Kempner). Budapest: Hornyánszky. 1897.
Emlékezete
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/KeletiK%C3%A1rolyEml%C3%A9kt%C3%A1bla.jpg/250px-KeletiK%C3%A1rolyEml%C3%A9kt%C3%A1bla.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Keleti_K%C3%A1roly_s%C3%ADrja.jpg/250px-Keleti_K%C3%A1roly_s%C3%ADrja.jpg)
Nevét viseli:
- A budapesti Keleti Károly Közgazdasági Szakközépiskola
- Az Óbudai Egyetem Keleti Károly Gazdasági Kar Archiválva 2013. június 24-i dátummal a Wayback Machine-ben
- A Keleti Károly Országos Levelező Marketing és Levelező Közgazdaságtan Verseny
- Budapest egyik utcája a város II. kerületében
Források
[szerkesztés]- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái V. (Iczés–Kempner). Budapest: Hornyánszky. 1897.
- Magyar agrártörténeti életrajzok II. (I–P). Szerk. Für Lajos, Pintér János. Budapest: Magyar Mezőgazdasági Múzeum. 1988. ISBN 963-7092-05-6
- Gazda István: Keleti Károly. Nemzeti Évfordulóink 2008. Budapest: Balassi Intézet, Nemzeti Évfordulók Titkársága, 2008, 27. o.
- Portrék a magyar statisztika és népességtudomány történetéből. Életrajzi lexikon a XVI. századtól napjainkig. Főszerk. Rózsa Dávid. Budapest: Központi Statisztikai Hivatal Könyvtár, 2014. 363–366. o. ISBN 978-963-235-449-1
- Központi Statisztikai Hivatal: Életrajza a KSH honlapján (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2013. június 20.)
- Központi Statisztikai Hivatal: A KSH történeti kronológiája (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2013. június 20.)
További információk
[szerkesztés]- Élet és Tudomány
- Keleti Károly, az ember Nemes Erzsébet előadása, 2012. 11. 15-16. „Elődeink emlékezete” 90 éves a Magyar Statisztikai Társaság
- Keleti Károly művei a KSH Könyvtár Fényes Elek tudásbázisában
- Keleti Károly portréja a Digitális Képarchívumban
- Keleti Károly igazgatói kinevezése 1871-ben[halott link]
- Keleti Károly a törvényhatóságokhoz 1871-ben[halott link]
- Keleti Károly (1833-1892); MEK (Hozzáférés: 2015.12.16.)
- Keleti Károly életrajza, Óbudai Egyetem (Hozzáférés: 2015. 12. 16.)