Szeván-kolostor
Szeván-kolostor | |
Սևանավանք | |
![]() | |
A Szent Apostolok-templom | |
Település |
|
Ország | ![]() |
Vallás | keresztény |
Irányzat | örmény apostoli ortodox egyház |
Egyházmegye | Gegarkuniki egyházmegye |
Építési adatok | |
Típus | katedrális |
Stílus | örmény építészet |
Építés befejezése | 3. század |
Építtető | Mariam Bagratuni |
Alapadatok | |
Építőanyag | tufa |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szeván-kolostor témájú médiaállományokat. |
A Szeván-kolostor (örményül: Սևանավանք) két, az örményországi Szeván-tó partján álló templomból áll.
Története
[szerkesztés]A legenda szerint Meszrop Mastocnak látomása volt, amelyben 12 emberi alak a tavon sétált, és megmutatta neki, hol kell templomot alapítania. Ezt 874-ben Mariam királyné valósította meg.[1]
A két templom, a Szent Tanítványok és a Szent Istenanya, a tó északnyugati partján, egy keskeny, sziklás félszigeten áll, amely korábban önálló sziget volt. A szerzetesek a 8. században érkeztek a területre, és először csak egy kicsi kápolnát és néhány lakócellát építettek. Az évek során falat és figyelőtornyot emeltek a szigeten, majd három templomot, lakóhelyiségeket és egyéb épületeket alakítottak ki a 9. században. Az építmények fekete vulkáni tufából épültek, innen ered a a kolostorkomplexum (Szevenank, vagyis Fekete kolostor) neve. Két templom maradt fenn, kereszt alaprajzúak.[2]
A 9. század végén a területen nagy csata zajlott az örmények és a hódító arabok között. Az örmények, a szerzetesek segítségével, hónapokig tartották a kolostorkomplexumot. Később az örmények nyílt csatában legyőzték az arabokat. Később Timur Lenk katonái és a perzsák is megtámadták a szigetet. A 16-17. században a falakat elbontották. A kolostor 1930-ig működött, ekkor távozott az utolsó szerzetes. A templom körül számos kacskar tekinthető meg.[2]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Lonely Planet 153. oldal
- ↑ a b Advantour
Források
[szerkesztés]- ↑ Advantour: Sevanank Monastery, Armenia. Advantour.com. Hozzáférés ideje: 2022. október 5.
- ↑ Lonely Planet: Armenia, Georgia, Armenia & Azerbaijan. Lonely Planet (2012). ISBN 978 1 74179 403 8. Hozzáférés ideje: 2022. október 10.