Aftonbladet
Aftonbladet | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() Aftonbladets førsteutgave som kom ut i Stockholm 6. desember 1830. | |||
Land | Sverige[1] | ||
Typ | Ettermiddagsavis | ||
Format | Tabloid | ||
Frekvens | 1 dag | ||
Grunnlagt | 6. desember 1830 | ||
Eier(e) | Landsorganisationen i Sverige (1956–) Schibsted (1996–) | ||
Grunnlegger(e) | Lars Johan Hierta | ||
Redaktør(er) | Sofia Olsson Olsén | ||
Sjefredaktør(er) | Lena K. Samuelsson (2018)[2] | ||
Språk | svensk | ||
Ideologi | Sosialdemokrati | ||
Politisk posisjon | Sentrum-venstre | ||
Opplag | 388 700 | ||
Daglig leder | 17 oppføringer
Per-Gustaf Peterson (1933–1956) (rollefigur: sjefredaktør)
Lars Johan Hierta (1830–1851) (rollefigur: sjefredaktør) Carl Bergstedt (1852–1855) (rollefigur: sjefredaktør) Per Erik Svedbom (1856–1857) (rollefigur: sjefredaktør) August Sohlman (1857–1874) (rollefigur: sjefredaktør) Carl-Erik Ekgren (1874–1874) (rollefigur: sjefredaktør) Adolf Hedin (1874–1876) (rollefigur: sjefredaktør) Peter August Gödecke (1876–1879) (rollefigur: sjefredaktør) Johan Spilhammar (1879–1884) (rollefigur: sjefredaktør)[3] Gustaf Retzius (1884–1887) (rollefigur: sjefredaktør) Ernst Beckman (1887–1890) Harald Sohlman (1890–1921) (rollefigur: sjefredaktør) Verner Söderberg (1921–1923) (rollefigur: sjefredaktør) Per Elof Lindström (1923–1924) (rollefigur: sjefredaktør) Teodor Telander (1924–1932) (rollefigur: sjefredaktør) Allan Fagerström (1956–1961) (rollefigur: sjefredaktør) Sven Sörmark (1961–1962) (rollefigur: sjefredaktør) | ||
Hovedkontor | Stockholm | ||
Nettsted | www.aftonbladet.se (sv) | ||
Aftonbladet er en svensk dagsavis. Avisa definerer seg redaksjonelt som «uavhengig sosialdemokratisk» og dominerer avismarkedet for løssalgsaviser i Sverige sammen med den liberale Expressen.
Historie
[rediger | rediger kilde]Aftonbladet ble grunnlagt 6. desember 1830 av Lars Johan Hierta, som tross sin adelige byrd var liberal og for ytringsfrihet. I løpet av historien har avisen bekjent seg til ulike politiske ideologier.
I de første tjue årene, i den såkalte Hierta-epoken 1830-1851, blir Aftonbladet ledende i Sveriges liberale avisverden. Konservative krefter, fremfor alt kong Karl Johan, forsøkte å stoppe avisen, men lyktes ikke.
Med August Sohlman som redaktør, 1851-1874, fortsatte avisen sin liberale linje, men etter hans død ble avisen mer og mer konservativ og tysk-vennlig. Brokiga blad, Sveriges første ukeblad i farver, utkom 1907-1930. Halvukesopplaget, som startet i 1890, ble en stor suksess. Den hadde på det meste 150 000 abonnenter, og ble lest av en halv million svensker.
I perioden 1929-1956 ble Aftonbladet eid av Torsten Kreuger, bror til Ivar Kreuger. P G Peterson var sjefredaktør 1933–1956 og arbeidet med å gjenskape avisens tillit. Avisen hadde nemlig støttet Tyskland politisk under Hitlers regime, og fremført synspunktet om at det var en mer fredelig løsning å la Hitler ta over Europa.[4]
Svensk LO tok over eierskapet i perioden 1956-1996. Et rekordstort opplag på 1960-tallet ble etterfulgt av nedgang på 1970-tallet. Sjefredaktørene Thorbjörn Larsson og Rolf Alsing fornyet avisens innhold og form på 1980-tallet og 1990-tallet. Etter hundre år i Klara flyttet Aftonbladet i 1989 til Globen City.
I 1996 kjøpte det norske mediekonsernet Schibsted 49,9 prosent av Aftonbladet. Samme år gikk Aftonbladet forbi Expressen i opplag og ble dermed Sveriges største avis. I 1997 tiltrådte Anders Gerdin som sjefredaktør og ansvarlig utgiver.
Mot slutten av 1990-tallet ble trykkingen av avisen samordnet med morgenavisen Svenska Dagbladet i et nybygd og sameid trykkeri i Stockholm-forstaden Akalla.
I slutten av juni 2006 valgte Aftonbladet å høyne prisen på sine aviser. For tiden koster et eksemplar av avisen mandag-lørdag 9 kroner, på søndager koster avisen 10 kroner.
Ikke bare en avis
[rediger | rediger kilde]Aftonbladet sender daglig radionyheter på stasjonene Rix FM og Lugna Favoriter. Den 9. oktober 2006 startet den egne tv-kanalen Aftonbladet TV 7 med sendinger i det digitale bakkenettet, digitale satellitnettet og via det digitala kabel-TV-nettet. Aftonbladet har også gjort flere mindre vellykkede forsøk på digital-tv-satsinger via nettverkene Com Hem og Canal Digital.
Aftonbladet.se
[rediger | rediger kilde]Aftonbladet.se er avisens hjemmeside på internett. Ifølge avisen selv var den i 2005 Nordens mest besøkte avishjemmeside med over to millioner besøkende daglig.[5] Sjefredaktør og ansvarlig utgiver er Kalle Jungkvist (september 2006).
Aftonbladet.se ble etablert i 1994 da bilaget Aftonbladet Kultur ble publisert på internett. Året etter begynte Aftonbladet.se å publisere nyheter. Siden da har flere tjenester, som nettradio, nett-tv og betalingstjenester blitt lagt til.
Kjente journalister med tilknytning til Aftonbladet
[rediger | rediger kilde]- Amelia Adamo
- Robert Aschberg
- Per Bjurman
- Johan Claesson
- Jon Forsling
- Gunnar Fredriksson
- Jan Guillou
- Johan Hakelius
- Carl Hamilton
- Peter Kadhammar
- Helle Klein
- Herman Lindqvist
- Willy Maria Lundberg
- Viveca Lärn
- Liza Marklund
- Sven Melander
- Lena Mellin
- Henrik Bernhard Palmær
- Magnus Ringman
- Carlos Rojas
- Lena K Samuelsson
- Göran Skytte
- Yrsa Stenius
- Helena Stålnert
- Lars Svedgård
- Olle Svenning
- Kerstin Thorvall
- Fredrik Virtanen
- Axel Wallengren
- Arne Weise
- Monica Zak
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ (på en, fr, es, zh-hans, ar) The ISSN portal, Paris: ISSN International Centre, , ISSN 1103-9000, Wikidata Q70460099, https://portal.issn.org/
- ^ «Nya chefredaktören: I varje drev finns en människa». Arkivert fra originalen .
- ^ Prosjekt Runeberg, runeberg.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ Krigsåren och folkhemmets födelse Arkivert 5. mars 2005 hos Wayback Machine.
- ^ Mediekoncernen Aftonbladet – Webbplatsen i siffror
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (sv) Offisielt nettsted
- (en) Aftonbladet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Mediekritik.nu - Aftonbladet
- Aftonbladets førsteutgave hos Prosjekt Runeberg