Сурдук
Сурдук | |
---|---|
![]() Православна црква у Сурдуку | |
Административни подаци | |
Држава | Србија |
Аутономна покрајина | Војводина |
Управни округ | Сремски |
Општина | Стара Пазова |
Становништво | |
— 2011. | ![]() |
— густина | 65/km2 |
Географске карактеристике | |
Координате | 45° 04′ 19″ С; 20° 19′ 05″ И / 45.071833° С; 20.318° И |
Временска зона | UTC+1 (CET), лети UTC+2 (CEST) |
Апс. висина | 109 m |
Површина | 34,6 km2 |
Остали подаци | |
Поштански број | 22307 |
Позивни број | 022 |
Регистарска ознака | ST |
Сурдук је насеље у Србији у општини Стара Пазова у Сремском округу, око 40 km северно од Београда. Према попису из 2011. било је 1397 становника.
Име
[уреди | уреди извор]Сурдук је турска реч и значи провалија. Име означава провалију близу Дунава, који протиче поред села. У антици место је било познато као Rittium.
Историја
[уреди | уреди извор]У Сурдуку је чест пренумент српских књига био трговац Матија Вулко.[1]
У бечком листу "Световид", објавио је своју песму Павле Вујевић из Сурдука.[2] Вујевић је месни трговац (1843) који такође набавља књиге претплатом.[3]
Црква Светог Николе у Сурдуку је подигнута 1816. године.
-
Добровољно ватрогасно друштво Сурдук пре Другог светског рата
-
Добровољно ватрогасно друштво Сурдук после Другог светског рата
-
Споменик код цркве у Сурдуку
-
Споменик код цркве у Сурдуку. На споменику су и крст и петокрака
-
Доњи натпис на споменику
-
Крст у центру села
-
Имена људи који су дали прилог за подизање крста
Демографија
[уреди | уреди извор]У насељу Сурдук живи 1308 пунолетних становника, а просечна старост становништва износи 43,0 година (41,2 код мушкараца и 44,6 код жена). У насељу има 543 домаћинства, а просечан број чланова по домаћинству је 2,93.
Ово насеље је великим делом насељено Србима (према попису из 2002. године).
![]() |
|
м | ж |
|||
? | 0 | 3 | ||
80+ | 16 | 28 | ||
75—79 | 22 | 36 | ||
70—74 | 48 | 53 | ||
65—69 | 44 | 74 | ||
60—64 | 57 | 58 | ||
55—59 | 46 | 50 | ||
50—54 | 67 | 66 | ||
45—49 | 59 | 57 | ||
40—44 | 56 | 56 | ||
35—39 | 49 | 47 | ||
30—34 | 36 | 61 | ||
25—29 | 43 | 34 | ||
20—24 | 54 | 44 | ||
15—19 | 46 | 44 | ||
10—14 | 54 | 55 | ||
5—9 | 41 | 36 | ||
0—4 | 29 | 20 | ||
Просек : | 41,2 | 44,6 |
| ||||||||||||||||||||||||
|
Пол | Укупно | Неожењен/Неудата | Ожењен/Удата | Удовац/Удовица | Разведен/Разведена | Непознато |
---|---|---|---|---|---|---|
Мушки | 643 | 172 | 405 | 34 | 25 | 7 |
Женски | 711 | 123 | 390 | 162 | 34 | 2 |
УКУПНО | 1.354 | 295 | 795 | 196 | 59 | 9 |
Пол | Укупно | Пољопривреда, лов и шумарство | Рибарство | Вађење руде и камена | Прерађивачка индустрија |
---|---|---|---|---|---|
Мушки | 293 | 157 | 0 | 0 | 52 |
Женски | 178 | 74 | 0 | 3 | 24 |
УКУПНО | 471 | 231 | 0 | 3 | 76 |
Пол | Производња и снабдевање | Грађевинарство | Трговина | Хотели и ресторани | Саобраћај, складиштење и везе |
Мушки | 2 | 3 | 25 | 3 | 12 |
Женски | 0 | 3 | 22 | 3 | 3 |
УКУПНО | 2 | 6 | 47 | 6 | 15 |
Пол | Финансијско посредовање | Некретнине | Државна управа и одбрана | Образовање | Здравствени и социјални рад |
Мушки | 0 | 1 | 7 | 4 | 4 |
Женски | 2 | 6 | 9 | 3 | 21 |
УКУПНО | 2 | 7 | 16 | 7 | 25 |
Пол | Остале услужне активности | Приватна домаћинства | Екстериторијалне организације и тела | Непознато | |
Мушки | 5 | 0 | 0 | 18 | |
Женски | 0 | 0 | 0 | 5 | |
УКУПНО | 5 | 0 | 0 | 23 |
Референце
[уреди | уреди извор]- ^ Јован Поповић Стерија: "Живот и витешка војевања славног кнеза епископа Ђорђа Кастриота Скендербега", Будим 1828.
- ^ "Световид", Беч 24. април 1854.
- ^ Х.Чоке: "Златотворно село", превод, Сегедин 1843.
- ^ „Књига 9”. Становништво, упоредни преглед броја становника 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, подаци по насељима (PDF). webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. мај 2004. ISBN 86-84433-14-9.
- ^ „Књига 1”. Становништво, национална или етничка припадност, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-00-9.
- ^ „Књига 2”. Становништво, пол и старост, подаци по насељима. webrzs.stat.gov.rs. Београд: Републички завод за статистику. фебруар 2003. ISBN 86-84433-01-7.