1199 в Україні
| |||||
Десятиліття: |
| ||||
---|---|---|---|---|---|
Див. також: | Інші події 1199 Список років в Україні |
1199 в Україні — це перелік головних подій, що відбулись у 1199 році на території сучасних українських земель. Також подано список відомих осіб, що народилися та померли в 1199 році. Крім того, зібрано список пам'ятних дат та ювілеїв 1199 року.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Roman_Mstislavich_%2C_Roman_of_Halych%2C_Roman_the_Great.jpg/220px-Roman_Mstislavich_%2C_Roman_of_Halych%2C_Roman_the_Great.jpg)
- Зайняття волинським князем Романом Мстиславовичем Великим міста Галича та всього Галицького князівства після смерті останнього галицького князя з роду Ростиславичів Володимира, сина Ярослава Осмомисла. Започаткування єдиного Галицько-Волинського князівства[1].
- Волинський князь Роман Мстиславич почав княжити в Галицько-Волинському князівстві (до 1205 року).
- Володимир Ярославич - галицький князь з династії Рюриковичів, останній з гілки роду — Ростиславичів галицьких. (нар.. бл. 1151).
- Ярослав Мстиславич (Красний) - князь переяслав-залєський (1176—1187), новгородський (1176), волоколамський (1177—1178) і переяславський (1187—1199), син князя Мстислава Юрійовича і онук Юрія Долгорукого.
- 25 грудня - Ілона Угорська (угор. Magyarországi Ilona) — угорська принцеса з династії Арпадів, донька короля Угорщини Гези II та київської княжни Єфросинії Мстиславівни, дружина герцога Австрії та Штирії Леопольда V. (нар.. бл. 1145).
- 325 років з часу (874 рік):
- другого походу князя Аскольда до Константинополя: було укладено мирну русько-грецьку угоду без облоги столиці Візантійської імперії[2][3]
- 175 років з часу (1024 рік):
- жовтень — Листвинської битви між найманцями-варягами великого князя київського Ярослава Мудрого та чернігівсько-тмутороканською дружиною його брата князя Мстислава Володимировича Хороброго в якій переміг Мстислав та зберіг владу в Чернігівських землях[4].
- 100 років з часу (1099 рік):
- битви в урочищі Рожне Поле (поблизу нинішнього міста Золочева Львівської області) в ході міжусобної війни на Русі в 1097—1100 роках, коли об'єднана галицька дружина Володаря та Василька Ростиславичів здобула перемогу над військом київського князя Святополка Ізяславича, поклавши край претензіям Києва на галицькі землі[5].
- 75 років з часу (1124 рік):
- поділу Галичини між князями Васильковичами, з роду Василька Ростиславича, та Володаревичами.
- 50 років з часу (1149 рік):
- захоплення Києва суздальським князем Юрієм Довгоруким[6][7][8] у ході міжусобної війни на Русі 1146-1154 років[9][10].
- 25 років з часу (1174 рік):
- зайняття київського престолу смоленським князем Романом Ростиславичем[11], обіймав до 1176 року.
- 300 років з часу (899 рік):
- 25 років з часу (1174 рік):
- 12 липня - першої письмової згадки про місто Полтава[14], коли в Іпатіївському літописі було описано укріплення на ріці Лтаві[15].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/Anna_Yaroslavna_of_Kiev.jpg/220px-Anna_Yaroslavna_of_Kiev.jpg)
- 175 років з часу (1024 рік):
- народження Анни Ярославни — королеви Франції (1051—1060 рр.); доньки князя Ярослава Мудрого і шведської принцеси Інгігерди, другої дружини французького короля Генріха I Капета. (пом.. 1079)[16].
- народження Ізясла́ва Яросла́вича — Великого князя київського (1054—1068, 1069—1073, 1077—1078)[17]. Зять польського короля Мешка ІІ (з 1043)[17]. (пом.. 1078).
- 150 років з часу (1049 рік):
- смерті Феопемпта — Митрополита Київського і всієї Русі.
- 125 років з часу (1074 рік):
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/c/ce/%D0%86%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0_%D0%A4%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%81%D1%96%D1%8F_%D0%9F%D0%B5%D1%87%D0%B5%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE.jpg/220px-%D0%86%D0%BA%D0%BE%D0%BD%D0%B0_%D0%A4%D0%B5%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D1%81%D1%96%D1%8F_%D0%9F%D0%B5%D1%87%D0%B5%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%BE%D0%B3%D0%BE.jpg)
- смерті Анастасії Ярославни — королеви Угорщини (1046—1061 рр.), дружини короля Андрія I; донька Ярослава Мудрого та Інгігерди. (нар.. 1023).
- 3 травня — смерті Феодосія Печерського — ігумена Києво-Печерського монастиря, одного з основоположників чернецтва на Русі. (нар.. бл. 1009).
- 100 років з часу (1099 рік):
- 12 червня — смерті Мстислава (Мстиславця) Святополковича — князя володимирського, ймовірно старшого сина Великого князя київського Святополка Ізяславича"[18].
- 75 років з часу (1124 рік):
- 28 лютого — смерті Василька Ростиславича[19]) — теребовлянського князя, який разом з братами Рюриком та Володарем — один із засновників незалежного Галицького князівства. (нар.. бл. 1066).
- 19 березня — смерті Волода́ра Ростиславича — князя звенигородського (1085—1199) та перемиського (1092—1199) з династії Рюриковичів.
- ↑ Крип'якевич, І. П. Галицько-Волинське князівство [Архівовано 30 вересня 2007 у Wayback Machine.]. — К., 1984.
- ↑ О. В. Творогов Никоновская летопись. С. 9, 13 (рос.)
- ↑ Рыбаков Б. А. Древняя Русь. Сказания. Былины. Летописи. Москва: Издательство АН СССР, 1963. С. 165—173
- ↑ ЛИСТВЕНСЬКА БИТВА 1049. resource.history.org.ua. Процитовано 28 січня 2023.
- ↑ Плахонін А. Друга волинська криза (1097—1100 рр.) // Україна в Центрально-Східній Європі. — К., 2006. — Вип. 6. — С.178-213
- ↑ князь суздальський, переяславський і київський. 7-й син Володимира Мономаха (1-й від його другого шлюбу з невідомою на ім’я жінкою). Прізвисько князя (спочатку у формі "Довга Рука") з’явилося в літописах лише в XV ст.
- ↑ Котляр М.Ф. ЮРІЙ ДОЛГОРУКИЙ, Юрій Володимирович Долгорукий // Енциклопедія історії України: Т. 10: Т-Я / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. НАН України. Інститут історії України. - К.: В-во "Наукова думка", 2013. - 688 с.: іл. (останній перегляд: 29.01.2023)
- ↑ Чому Юрій — Долгорукий?. www.golos.com.ua (укр.). Процитовано 29 січня 2023.
- ↑ Літопис руський. Роки 1199-1151. litopys.org.ua. Процитовано 29 січня 2023.
- ↑ Соловйов С. М. «Історія Росії з найдавніших часів» ПОДІЇ ПРИ ПРАВНУКІВ ЯРОСЛАВА I, БОРОТЬБА ДЯДЬКОМ З ПЛЕМІННИКАМИ В РОДІ МОНОМАХА І БОРОТЬБА СВЯТОСЛАВИЧІВ З МОНОМАХОВИЧАМИ ДО СМЕРТІ ЮРІЯ ВОЛОДИМИРОВИЧА ДОЛГОРУКОГО (1125—1157) (рос.)
- ↑ Войтович Л. 3.16. Смоленська гілка Мономаховичів. Смоленська і Ярославська династії. // Князівські династії Східної Європи (кінець IX — початок XVI ст.). Львів: Інститут українознавства, 2000.
- ↑ Історичний нарис / Місто Полтава / Офіційний сайт Полтавської міської ради та виконавчого комітету. www.rada-poltava.gov.ua. Процитовано 28 січня 2023.
- ↑ Вік Полтави: 1119, 844 чи «приблизно 388–385»?. ЗМІСТ (укр.). 15 серпня 2018. Процитовано 28 січня 2023.
- ↑ Ізотов, Ігор (23 вересня 2022). 23 вересня чи 12 липня: коли у Полтаві мають святкувати день міста. Суспільне Новини (укр) . Процитовано 29 січня 2023.
- ↑ [6682 (1199)] Игорь же слышавъ то поѣха противу Половцемь и переѣха Въросколъ оу Лтавы кь Пеӕславлю // ПСРЛ. — Т. 2. Ипатьевская летопись. — СПб., 1908. — Стлб. 559—578 [Архівовано 5 березня 2016 у Wayback Machine.]
- ↑ АННА ЯРОСЛАВНА. resource.history.org.ua. Процитовано 28 січня 2023.
- ↑ а б Котляр М. Ф. Ізяслав Ярославич // Енциклопедія історії України… — Т. 3. — С. 431.
- ↑ Мстислав Святополкович (князь владимиро-волынский). Энциклопедический словарь Брокгауза и Евфрона. Архів оригіналу за 28 березня 2020. Процитовано 28 січня 2023.
- ↑ * Котляр М. Ф. Василько Ростиславич [Архівовано 1 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 447. — ISBN 966-00-0734-5. С. 38